226 



dant hos do cmbryoncr som klackas mom moderlif- 

 vef. (Se afvcn Fr. n. Not. XX p. 69). 

 Arterer- D:r RuscoNi hai' uppgifvit, att hos Salamajidrer , 



"*^\ti^*^ Groc^o?^ och Skoldpaddor linger hvarje gren af me- 

 lyraph- senterii arterer inuti en molsvarande gren af lympha- 

 tiska karlen, sA att dessa sednare bilda slidor at 

 blodkarlen. Detsamma skulle till och med galla om 

 de slorre stammarne (se N. Ann. Sc. Nat. XV p. 249 

 (18405 F''- n- Not. XIX p. 234; Isis 1842 p. 850). 

 Lymph- Lymphaliska karlen aro hos Amfibierne forsedde 



hjertan. ^^^ cgna , pulserande organer, eller stallen som aro 

 utbildade for vatskans framat drifvande, liksom hjer- 

 tat uti blodadersystemet. Dessa lyniph-hjertan beskrif- 

 vas af J. V. MiiLLER hos Skoldpaddorna, hvarest de 

 hittills hade undgatt uppmarksamheten. De finnas 

 bade hos landt- och vatten-chelonierne, liggande un- 

 der bakre tredjedelen af sista ryggplaten, ett pA hvar- 

 dera sidan om medellinien, tatt under ryggskalet. Pa 

 lefvande exemplar iaktlog M. deras pulsalion. M. har 

 forut funnit dem pA arter af alia de ofriga amfib- 

 ordningarne, sS att de allmant tillhora hela classen; 

 men hos fiskarne aro de annu ej funne. (Berl. Ber. 

 1839 p. 150 — och Berl. Abh. Physik. p. 31 m. fig.). 

 Cavernos Eu ganska besynnerlig cavernos beskaffenhet, af 



aflfter- arter-stammarnes inre sida hos hafsskoldpaddorne, 

 **'""'"^'"beskrifves af Retzius vid motet i Stockholm (For- 



ne. ^ , . 



handl. sid. 697). Inre hinnan uti aorta sa val som 

 arteria pulmonalis, bildar nemligen celler, sasom uti 

 en lunga, men storre, och storre delen af sjelfva 

 hjerlats ihalighet, motsvarande venstra hjortkammarn, 

 ar cellulos som en svamp, utan att bilda en stor 

 cavitet. Denna egna struct ur finnes ej hos Landt- 

 skoldpaddorne. 

 j3iodkai- En detaillerad beskrifning af Grodans kailsy- 



^''"* stem lemnar Grui3y i Anr\. Sc. Nat. 17 p. 209. Han 

 bekriiftar Swammerdams, Jacobscns m. fl.s uppgifter 



