135 



denna art lor densamma sorn Ciauii-gaii. Den har 

 ulstaende orbita? liksom Bison. 



En annan, annu obestamd oxart, torde finnas i 

 Atlas. Den ar emellerlid blott kand s^enom en be- 

 raltelse som D:r Blyth erholl af en Militar, hvilken 

 lian larde kanna i Indien (se Zool. Pr. 1841 p. 64). 

 Annu en annan vild oxart fran Alias omtalas pa 

 sarnma stalle, afvensom en Bjornart hvilken samma 

 militar uppgaf sig hafva sett derstades. 



Den i forra arsix p. 105 orntalade giraffungen Cameio- 

 beskrifves och afbildas i Zool. Trans. 3, pag. 21. — ^'*'"^'"'- 

 Sedan denna var dod foddes en annan i London d. 

 27 Maj 1841 (Ann. Nat. H. VII, 351). — En giraff 

 dog af tympanitis emedan den efter vinterfordringen 

 oforsigtigtvis erholl farsk klofver; (enl. Clot-Bky, Bull, 

 de Petersb. 1840 n:o 6). — ■ En lilen olikhet mellan 

 Giraffen fran Sennaar och den fran Cap, uppgifves 

 af Ref. i Vet. Ac. Handl. 1842 p. 244. Den beror 

 utan tvifvel pa climatiska inflytelser och bestar deri 

 att den forra har kortare har af Ijusare farg. — Gi- 

 raffens anatomi, af Owen, finnes utforligt afhandlad i 

 Zool. Trans. 2, p. 217, med figurer (forra ^rsb. p. 

 105 ur Z. Proc). 



Vid motet i Pisa lemnade Graberg af Hemso kucheoia. 

 en kort notis om de Kameler som lefva vid San Ros- ^'^™^^"*» 

 sore, i grannskapet af Pisa. De voro da 171 stye- 

 ken och trifdes godt. De harstamma frSn nSgra som 

 inkommo fran Tunis 1690. Han sager att de nu aro 

 savida nagot urartade, att ungen under de forsta 

 dagarne ej sjelf kan soka ratt pa modrens spenar. 



Ypperliga bidrag till anatomien af Lama hafva 

 vi erhallit i Brandts Beylr. zur Kentniss der inn, 

 Weichtheile des Lama, i Mem. de Petersb. serie VI, 

 Sc. Nat. livr 5 (med sarskild paginering). 



Om Alpaca (Auchemia paco) och fordelen af 

 dess inforande i Europa sasom husdjur, isynnerhet 



