150 



lange IV^gan bloll var om iaktfagandet af cnskilta 

 arters och sliigtens lefnadssalt. I det foljande fore- 

 komma nagra exempel derpa, t. ex. under si. Anscr, 

 Mindre lyckligt kan resultatet bli da ficiga ar om 

 att anvanda delta i stort p^ anordningen af familjer 

 och ordines. En fortsattning af hans systemaliska 

 asigter af "les Passeraux" finnes i R. Z. 1840 p. 

 257. Redan forut hade L. publicerat borjan af en: 

 Essai d'une nouvelle maniere de grouper les genres 

 et esp. des Passereaux etc. (Uti Mem. Soc. de Fa- 

 laise, och sarskildt aftryckt: broch. 8:vo chez Meil- 

 hac Paris). En kort Exposition deraf gores i R. Z. 

 1840 p. 145, och 1841 p. 197. Delta ar ett fore- 

 tag att classificera foglarne efter lefnadssattet , jem- 

 forligt med det som St. Fargeau m. fl. forsokt for 

 Hymenoptera. T. ex. orsaken undersokes till ytire 

 tans rigtning bakat hos "les grimpeurs'% samt till 

 dess versatila natur hos Strix, i anledning af tarna 

 hos Cypselus; och resultatet blir, alt den tjenar att 

 gripa sig fast m. m., for att komma in i boet , som 

 ar i tradhalor o. s. v. Ifall delta var nog vigligl 

 for att derpa grunda en systematik, kan man med 

 skal fraga , om ej Sitta, Certhia, Upupa, Columba 

 m. fl. hade behoft en sadan ta, samt hvad den skall 

 tjena till hos Cuculus? Men om afven en sadan tele- 

 ologisk asigt kunde vara rigtig, manne de resande, 

 som flygligt antecknat utlandska foglars lefnadssatt, 

 lart OSS kanna de vigtigaste dragen deraf, eller ens 

 med full sanning uppgifvit det som de berattat? — 

 Emellerlid ar det utan tvifvel en vinst for veten- 

 skapen alt afven delta forsok blir gjordl. 

 Yttre cha- I anledning af den i fcirra arsb. p. 124 — 5 om- 



talade, af Keyserling och Blasius uppgifna yttre cha- 

 racteren for sangfoglarne , har Burmeister i Wiegm. 

 Archiv 1840 p. 220, lemnat en ypperlig uppsats of- 

 ver tarsbekladnaden hos dessa foglar, De bada namn- 



ract. a 

 tarsus 



