156 ^ A 



Smafanet ligger pa hvarje strale ulat, salunda alt 

 de smastralar som peka mot fjaderns spets pS ena 

 fanstralen, alltid betiicka dem, som vanda sig bort 

 fran spetsen pa den nastliggande. Blott det betac- 

 kande smafanet bar tander (hakar)^ det betackta har 

 bel kant. Den breda, tnnna kanlen pa saval stra- 

 larne som smaslralarne, uppkommer af ensidig ut- 

 bildning af cellerne. 

 oHka slag I anseende till yttre formen urskiljer N. 4 sor- 



a ja lar.j^^ fjadrap nemligen: 



1:0 "' Contour fjddrar'' eller egentl. fjadrar ("pennae"), 

 fidlt utbildade, med fast spole af skaft och ror, 

 och atminstone en del af fanet forsedt med sma- 

 fan, samt sammanhangande. Dessa fjadrar bilda 

 hela foglens yttre form (contour). Till hvar och 

 en af dem hora 4 a 5 sma hudmuskler j och da de- 

 ras antal, t. ex. hos Anas eller Dysporus, ar om- 

 kring 3000, uppga hudmusklernes till ofver 12,000; 

 ett antal som paminner om de talrika hudmusk- 

 lerne hos Insekterne. 

 2:0 Dun ("plumulie" *) med slaka, tradlika skaft 5 

 glesa, hogst fina, trinda fanstralar med glesa lan- 

 ga smastralar, utan hakar. De sitta alltid dolde 

 mellan de forre, ej utsatte for Ijuset. 

 3:0 Half dun ("pennoplumae") med elastisk spole men 

 forofrigt af beskaffenhet som dun. Hit hora t. ex, 

 de vackra marabu-fjadrarne i crissum hos Ciconia 

 argala, Falco albicilla m. fl. 

 4:0 Tradfjddrav: mjuk och fin fjaderspole utan marg, 

 nastan utan stralar, eller blott med fa, glest sit- 

 tande, styfva , fina och trinda; forsedde med gle- 

 sa, styfva smastralar utan hakar. De skola finnas 



*) Dunen borde val helire kallas Flocci. N:o l:o synas 

 mig snarare bora benamnas plumce propr. och nam- 

 net pennce torde blott bora anvandas for de mest iit- 

 veckJade fjadrarne, isynnerhel Hemiges och Reel rices. 



