173 



vardigl nog att Forf. alldelcs ej tyckes hafva kant 

 att delta ofla inlriiffar bland de vilda gallinye i Nor- 

 den, isynnerhet Tetrao Urogallus, hos hvilken Nils- 

 son, Gloger m. fl. for lang tid sedan beskrifvit del- 

 ta fenomen. (Afhandl. fmnes afven i Fr. n. Not. XX 

 n:o 3 och folj.). 



Bland markvardigheler i foglars lefnadssatt for- Markv. 

 tjenar isynnerhet anforas hvad Gould berallar om en '*^s^tt.*' 

 liten grupp af Nyhollandska foglar, som G. kallar 

 lusthusfoglar (bower-birds). En af dem, Chlamy- 

 dcra (fun* Colodera) maculata, (slor som en dubbel- 

 trast, graaklig, flackig, med en rosenrod flack i nac- 

 ken) bygger vid parningslidens borjan at sig en lof- 

 sal af gras, stickor o. d. i form af en lang, tackt 

 allee eller g^ng. Den bar 3 fots langd och 8 turns 

 invandig bredd. Omkring den hopsamlas ben, ste- 

 nar, snackskal o. d. i slor mangd sasom sirater. Den- 

 na byggnad uppfores af hannarne i sallskap, for att 

 locka till sig honor som snart infinna sig, hvarefter 

 de dagligen samlas vid delta lusthus och roa sig 

 med att springa derigenom jagande hvarandra, hop- 

 pa och fakta, "liksom barn sluppne ur skolan". Se- 

 dan parningen sketl bygga de det ratla boet och 

 ofvergifva lustgarden. — Ptilonorhynchus holosericeiis 

 bygger ell dylikt, men mindre, knappt fotslangt lust- 

 hus, som den pryder med granna fjadrar, isynnerhet 

 af papegojor, och det ar troligt att afven Sericulus 

 rcgens har ell sadant lefnadssatt. (Zool. Pr, p. 

 94, samt Goulds Birds of N. H. hvarest bade foglar 

 och lusthus samt bo afbildas). — Hogst markvardig 

 ar denna drift hos hannarne fore fortplanlningstiden. 

 Ifall delta blifvit bekant i forra arhundradet, da man 

 trodde alt menniskan lart allling af djuren, hade 

 man sakert paslall, all vi af dessa nyhollandska fog- 

 lar lart halla brollopp med dans och frogd. 



