1>48 



de ellcr epiclermaliska bildningar rnaslc anscs pa 

 samma salt som fjallen, och att afvcn Ac. gor delta. 

 Jiimf. liingre fram, under Agassiz Poiss. foss. 



Nahdo framlade vid motel i Turin 184() sina 

 undervsokningar af strukturen af fiskarnes hud, och 

 deraf harledde annn.r ofver deras systematik (R. Z. 

 1840 p. 366, Ulan exposition). 



Bland afhandlingar om fiskarnes inre delar ma 

 Miige oclihar namnas den af Retzius, om magen hos si. Silu- 

 ""•^^^'^'Vm^, i Forhandl. vid motet i Stockholm 1842, sid. 

 695. Hos S. glanis och flera utiandska arter har 

 ventrikein, liksom muskelmagen hos Foglarne och 

 Krokodilen, pa hvardera sidan en senutbredning, vid 

 hviiken bade de longitudinella och transversella musk- 

 lerne fasla sig; men denna bildning lillhorer ej alia 

 arter af Siluroider. 



DuRAZzo omtaladc olikheterne i brosket hos fiskar 

 afolika ordines vid motet i Turin. (Isis 1842 p. 254). 



Davy om organa masculina hos nagra brosk fi- 

 skar; Philos. Trans. 1839 p. 139. 



FiLiPPi tyckes, ifall hans observationer bekrafta 

 Utveck- sig, visa elt forut obekant salt af utveckling inom 

 "'^et.''^ ^^oS^*^ ^'os en del fiskar. Han har nemligen iakttagit 

 hos Gobius Jlaviatilis, att aggels vitellus skulle qvar- 

 blifva, och ej sasom vanligt ulgora en umbilicalbla- 

 sa, ulan ofverga i fiskens lefver pj. For vidare 

 delaljer se Annali Univ. de iMilano Aug. 1841; — 

 och elt utdrag i R. Z. 1842 p. 45. 



De i forra arsb. p. 231 och 545 omtaladc un- 

 Fiskais dersokningarna ofver La.x:ens fortplantning, utveckling 

 lin^ och och lillvaxt hafva blifvit fortsatfe af flera forskare 

 tiiivaxt. Qch ma anforas har, s<isom varande af vigt ej blott 

 for Laxens utan for alia fiskars historia. F. Macken- 

 zie har I. o. m. (i Ann. N. H. VHI, 166) utgifvit 

 prakliska underraltelser om siiltet att artificielll alslra 

 ungar af lax och andra fisksortor, samt flylta och 



