53 



terminer la lunite de la cullurc da marier et Icda- 

 cation des Vers a sole, par Gasparin." Paris 1841. 8:0. 



BoNAious liar uppfunnit ett medel, hvarigenom 

 det lyckats honom alt gifva silkesfjarilarnes hylsor 

 bla eller rod farg. For att vinna detta andamal 

 liar finstott indigo eller krapp blifvit strodd p^ de 

 nuillbarsblad hvaraf maskarna hemtat sin foda. Revue 

 Zool. 1840. p. 220, 



Beugkr har meddelat flera upplysningar onn sil- 

 kesmaskarna och uppgifver: att 24,000 agg vaga i 

 uns, att larven lefver 45 till 53 dagar innan den 

 inspinner sig, att den pa 30 dagar okar sin vigt 

 9,500 ganger. Efter 739 U. muUbarsblad erh^llas 70 

 U. silkeshylsor. 100 B. coconger gifva 8^^ U. si Ike, 

 innehallande trad af 88,000 famnars langd. Fror. N. 

 Notiz. 1842. p. 250. 



MiERGUE liar uppfunnit ett satt att doda pup- 

 porna i silkes-cocongerna, hvarigenom de olagenheter 

 soni vanligen annars intraffa undvikas, nemligen att 

 hylsorna forlora sin farg och att det gummi de in- 

 nehalla sammanflyter pa ett stalle. Han anvander 

 svafvelrok (gaz sulfudrique), som dodar pupporna i 

 deras hylsor inom nagra minuter, utan att skada tra- 

 dens farg eller godhet. Institut 1841. n:o 391. p. 210. 



Brehm omnamner atskilliga af honom gjorda 

 iakttagelser rorande den skada som Liparis monacha 

 fororsakat pa skogarna kring Eisenberg. Isis 1841. 

 p. 348. Revue Zool. 1842. p. 158. 



Ratzeburg beskrifver larven till Gastropacha 

 pijiivora, Treitske. Denna fjaril, som ar hogst nar- 

 slagtad med G. pityocampa, har ofta blifvit med 

 densamma forvexlad. Stett. Ent. Zeit. 1840. p. 40. 



Om den skada som blifvit fororsakad pa ek- 

 skogarna i Frankrike af Liparis dispar, se Revue 

 Zool. 1842. p. 115. 



