268 



lurtrohet har afven blifvit erkand uli elt par ulland- 

 ska lidskrilter, som anmiilt delta arbete; sardeles Isis 

 1840 p. 158, och Ann. Nat. Hist. IV, 117 samt VI 

 378; men vi kunna ej lemna oanmarkt det misstag 

 som pa sednare stallet blifvit beganjjet, da Wiught 

 sages vara "en Engelsk artist som bor i Stockholm"j 

 ty ehuru W.s stamfader larer hafva varit Engelsman, 

 s^ har dock slagten under flera generationer tillhort 

 Svenska Ridderskapet och Adein och genom sprak, 

 bostad och moderne blifvit fullkomligen svensk. 



H. Kroyer Danmarks fiske, heft. 2 (arken 19 

 — 36) utkom i K.hmn 1840. Det innefaltar slutet af 

 Acanthopterygii (arten. n:o 24 t. o. m. 40) samt slu- 

 tar forsta bandet af arbetet. 3:dje haftet (2:dra ban- 

 dets forsta hafte, sid. 1—320) utkom 1843, och in- 

 nefattar hela Torskfamiljen, (arterne n:o 41 — 54) samt 

 borjan af Flundrorna (55 — 58). En hvar som hos 

 OSS arbetar med Ichthyologien, kan ej undga att aga 

 detta ulmarkta arbete, hvarfore jag ej behofver re- 

 dovisa derfore. (Jamf. forra arsb. 216. Pris 2 R:dr 

 b:co pr hft.). Mojligtvis har det gatt flera liksom 

 mig, att genom fel vid detta arbetes distribution i 

 bokhandeln, sent erhalla fortsattningen. Jag erholl 

 nemligen 2:dra haftet forst nu, ar 1843, efter fornyad 

 reqvisition, hvilket ar mig angelaget att saga, da 

 det ej blifvit citeradt vid Labrus mixtus i det ar 

 1841 utgifna 7:de haftet af Skandinaviens fiskar. 



Friks afh. om Svenska Gobii och Pleuronectae 

 sta inforde i Wiegm. Arch. 1840. 



Parnell lemnar en lista pa fiskarne i Frith of 

 Forth och deri infallande floder, i Edinb. Trans. XIV, 

 149 (123 arter; talrika figurer, isynnerhet ofver 

 ung lax). 



Thompson Irlands fauna se forut sid. 42. — 

 Dens, om sallsynte fiskar vid Irland Ann. Nat. H. VI, 

 402j — Om en Torpedo, fangad der; ibd. V, 292^ — 



