312 



horer till de langnabbade. Cranium fullslandigl , 17 

 Engl, turn langt. (Institul 1852 p. 384). 



UTDODA FOGLAR. — J. Reixhardt jun.r med- 

 delade undenattelsen, att etl cranium af Didus ine- 

 ptiis blilVit funnel i en gammal samling uti Kopen- 

 hamn. Det ar sannolikt detsamma som omtalas i 

 Olkahii beskrii'ning af Goltorpska Konstmuseum, i6t)6. 

 (Kroyers Tidskr. 4, 1 (1842). Forhandl. vid motet 

 i Slockh. 1842, p. 644). 



De fossila Foglar som Lund trafl'at i Brasilien 

 jemle de forut beskrifne daggdjnren, omnamnas kor- 

 teligen i Oversigt af Danske Vidensk. Selsk. i\fh. 

 vol. IX pag. LXIII. De aro 33 arfer och hora samt- 

 lige till amerikanska slagten: i\nabates, Opeliorliyn- 

 chus^ Dendrocolaptes m. fl., af alia ordines utom 

 Anseres. — Om nagi*a fran Frankrike jfr sid. 293 

 och 306. 



Uti London Clay bar Owen erballit ett sternum 

 af en fogel , som beskrefs i Geol. Soc. d. 18 Dec. 

 1839. Han anser det bafva tillhort en ganska liten 

 art af Vullur, och forslar namnet Lithornis vulturi- 

 nus. Nagra vertebrae sacrales m. m., troligtvis af 

 samma art, hafva blifvit funne pS samma stalle. (Ann. 

 Nat. Hist. VL -— Institut 1840 p. 332> 



En fossil humerus (?) af en fogel af Albalros- 

 sens storiek och troligtvis narslagtad med den, be- 

 skrifves af Owen i Ann. Nat. Hist. VH, 67. 



Herm. v. Meyer har funnit etl skelett af en fo- 

 gel (troligen af Passeres) uti kritan i prov. Glarus. 

 Ingen vidare beskiifning lemnas, men ban anser delta 

 vara det forsta positiva bevis pa foglar fore tertiar- 

 perioden. (Leonh. et Bronn. Jahrb. 1839. — James. 

 Journ. 29, p. 27). 



