316 



galosaurus genom beiydligare sloriek, storre relativ 

 liingd m. m. — - Af kanda fossila amfibier har en- 

 dast Iguanodon. samma storlek, men den ar af be- 

 tydhgl olika form. Celiosaurus synes hafva varit 

 hafsdjur och troligen rofdjur. 



Densamme hade forut bekantgjort sin Polypty- 

 chodon, hvaraf dock blott en 3 turn lang tand var 

 kand, hvars krona ar strimmig af rander, som ga 

 till nara tandspetsen och endast tillhora emaljen. 

 Tillhopa dermed hade funnits ofantligt stora ben af 

 ett krokodilarladt djur, men ovisst om de horde till- 

 hopa med tanden. De funnos i gronsanden vid Hy- 

 (he i England. (Ann. Nat. H. VIII, 517). 



Owen beskrifver bakfoten af Ichthyosaurus i 

 Ann. Nat. Hist. VI, p. 62. 3Iarken syntes efter de 

 mjuka delarne. Fingrarne voro 6, klufne i andarne 

 och bestaende af ett stort antal leder. Aniedning ar 

 att Iro fingerbenen ej hafva varit harda , utan blott 

 broskartade. 



Ichthyosaurus trigoriodon n. sp. fran Bayern; se 

 Institut 1842 p. 1^20. Hela djiiret 32 fot langt. Tan- 

 derna coniska, hvilket ar den tydligaste olikheten 

 med den vanliga arten, I. platyodon. — Eichvvald 

 om Ichthyosauri i Ryssland; Bull, de Petersb. vol. 

 IX p. 109. — En korl not is om Ichthyosaurus och 

 Plesiosaurus , funne i Irland , star i Institut 1842 p. 

 184 J samt blott om den forre p. 120. 



Mantell beskref forst Iguanodon, hvaraf han 

 erhallit en underkak och en stor del af skelettet, 

 samt Hylceosaurus : bada fran Tilgate i Sussex, och 

 nyss fcirut omnamnde. Iguanodon har varit vaxta- 

 tande och ett af de storsta djur: tjock som Hippopo- 

 tamus, men vida langre. (Philos. Trans. 1841 p. 

 13J. _ Ann. Nat. Hist. VH, 529). 



EuG. Raspail har uti en liten brochure (Obs. 

 sur un nouv. genre de Saurien fossile) beskrifvit 



