i8 9 



Dessa atom-berakningar iiro likval icke 

 alldeles ofverenstammande fned del fund- 

 na resultatet. Antalet af kolets alomcr iir 

 6'fverallt origtigt. For de fiesta iir det dub- 

 belt sa stort som det borde vara, for an- 

 dra ater fir det afven pa annat salt fel- 

 agtigt. For of rig t Ian man icke vanta, att 

 J forsta forsoken bringa sa bcskafFade roil 

 till den hogsta grad af noggranbet; der 

 atomemes antai a'r storst, aro sma fel i 

 den procentiska balteil oftast storre am 

 vigten af flera atomer. Det ar saledes liar 

 fornamlfgast tvenne punkter, som till en 

 borjan fortjena uppmarksambet sasom fullt 

 adagalagde, nemligen qvafbalten och for- 

 bailandet af syret i den vegetabiliska 

 saltbasen till syret f den syra livaraf ban 

 mattas. Hvad det forra betrafTar, s& 

 tunde man gissa att qvafvet i de vegetabi- 

 Iiska saltbaserna befunnes sSsoin ammoni* 

 ak, hvars alkaliska egenskap da vore or* 

 saken till dessa kroppars basiska caracfe- 

 rer; men i detta fall, skulle deras for- 

 maga att matta syrorna forballa sig son! 

 deras qvafbalt, bvilket icke iir bandel- 

 sen, emedan t. ex. morpbin med 5,53 

 p. c. qvafbalt mattar 12*46 delar svafvel- 

 syra , da quinin med 8-45 p. c. qvafbalt 

 mattar blott 10.915 delar af samina syra* 

 Hvad ater de ofriga angar sa visar 

 talen i tabellen en temligt antaglig 6% 

 verensstammelse emellan deras qvafbalt 

 ocb mattningsformaga , men de matta blott 

 jhalften af den syra, som ammoniak, bildad 

 af deras qvafbalt, skulle forma 1 att neutra'-* 

 lisera. Betrafiande ater det sednare eller 



