delcn af de till talkjordens famille boran- 

 de mineralier bafVa den egenskapen att, 

 da de bran n as i ett i en iinda igenblast 

 glasror, afgifva ett vidbrandt amne, bvar- 

 efter de blifva svarta af kol, som i yt- 

 tre lagen ater kan bortbrannas. Detta in- 

 traffar afven med de bardaste arter deri- 

 bland, t. ex. med cbondroditen. Norden- 

 skjot.d fann sarania egenskap bos en forut 

 obekant ait, som ban just for denna egen- 

 skap kallade pyrallolitb. Nyligen bar 

 Knox, vid undersokning af flen i basalt- 

 formation ocb i tracbytcr ofta forefallan- 

 de resJniten (pecbstein), funni't ett dylikt 

 brannbart amne, bvaraf ban i destination 

 erhSNit en flyktig product, som ban 

 liknar vid tobakens egna narcotiska be- 

 standsdel *). Han bar fan nit resinit be- 

 sta af kisefjord 72.8, lerjord 1 1*5, kalk- 

 jord 1.1 2, jernoxidul 3.o4> natron 2.86, 

 vatten ocb bitumen 8.5. I destination, vid 

 tillracklig betta i en lerretort, lemnade den. 

 en pimpstenslik massa qvar. Han bar se- 

 dan undersokt manga af de mineralier, som 

 forcfalla i volcaniska bergarter af aldre 

 datum, ocb i alia funnit mer eller min- 

 dre bitumen iublandadt; en omstandigbet, 

 som s$ mycket mindre bor forvana, som 

 man stundom i dessa finner bergbeck i 

 substans afsatta sig bredvid calcedon , 

 bvarpa den bekanlc; Puyde poixiAuver- 

 gue ger ett vai kandt exempel. Likval 

 it det ganska osakert om detta bituminosa 



*) Journal of Science, Litttratiuc an>i the 

 Arts B> XIV. p. 082. 



