178 



att den ena faltspaten har Kali till basis 

 och att den andra haft en isomorph basis 

 t. ex. ammoniak raed 1 at. vatten, och att 

 dessa pa tidenslangd forflugit? men da skul- 

 )e lerjord och kiseljord vara qvar i orub- 

 badt iorhallande. Eller kan den ena va- 

 ra i samma tillstSnd som de pa vata va- 

 gen bildade foreningar, hvilka pa vata 

 vagen kunna sonderdelas, och den andra 

 i det tillstand hvari samma foreningar kom- 

 ma efter skedd ignition och da" de pa tor- 

 ra vagen bildas? Fragor som icke utan 

 sarskilt till deras besvarande anstaldta 

 undersokningar, kanske ocksa* icke afven 

 da, lata besvara sig. 

 Alumi Lassaigne bar undersokt en aluminit 



nit ' frSn Epernay, Dept. de Ja Marne, till utse- 

 endet lik de f ran Halle och JNewhawen, men 

 som synes hafva en annan sammansattning. 

 Han har funnit den innehalla lerjord 

 39.70, svafvelsyra 20.06, vatten 39.94, gips 

 o.3o c< ). Dessa forh&llanderi mirma sig 

 nara till det, hvari jordens och vatlnets 

 syre ar lika och syrans f af jordens; men 

 detta sednare ar ett ovanligt forhallande 

 och kan vid detta tillfalle sa mycket sna- 

 rare vara misstag, som aluminiten fdrst 

 glodgades, och sedan togs svafvelsyrehal- 

 ten , som i glodning latt formindskas. Mi- 

 neralet har gifvit for litet vatten, da det all- 

 tid ar att vanta att ett porost och lerhaltigt 

 mineral, utan Strang torkning, ger betyd- 

 ligt formycket af insugen hygroskopisk 

 fugtighet. Analysen behdfver saledes be- 

 kraftas. 



♦) Pa anf. stalle p. 98. 



