i 7 o ) 



och en del af Asien, liar hemfort Cey- 

 lonska spirieller i matrix, hvaraf Gref 

 Bournon gifvit beskrifning *). Den tore- 

 faller dels i Dolomit, dels i kalk, dels i 

 en massa af glimmer, intimt hlandad med 

 spinell i stora bruna kristaller och med 

 kolsyrad kalk, dels ocksa i granit. — 



^J 81 ?" Walchner har undersokt en ovanligt 



' jernhaltig peridot, som forefaller i basalt 

 vid Kaiserstuhl i Breisgau *°), Det best&r 

 af kiseljord 3i,644> jernoxidul 29.711, 

 talkjord 32.4o3, lerjord 2.21 1, mangan- 

 oxid 0.480, kali 2.788. Han anser det 

 for nytt och kallar det Hjalosiderit. Han 

 har likval anrnarkt att det i kristallformen 

 ofverenstammer med farskslaggens kri- 

 staller, om hvilka jag redan anfort, att 

 Mitscherlich visat dem vara kristalliserade 

 i samma form som peridot. 

 Tom- C. G. Gmelin har undersokt flera 



malm * turmaliner f*°) och i alia funnijt boraxsyra , 

 fran 2 till 6 procent. De innehalla alia 

 en blandning af tva\ alkalier , antingen ka- 

 li och natron eller kali och lithion. Talk- 

 jord ar ock en vanlig, men ofta varie- 

 rande bestandsdel. Jernoxidul forekom- 

 mer i den svarta turmalin. Den sa" kal- 

 lade Rubelliten fran Rozena i Mahren 

 hestar af boraxyra 5-744* kiseljord 42.127, 

 lerjord 36.43o, manganoxid 6.320, kalk 

 1.2, kali 2.4o5 lithion 2.o43, flygtiga de- 



*) TiLLocas Philosophical Magazine. Jan. 1824. 



p. 3o. 

 **) Neues Journal fur Chemie und Physik. N. 



F. B 9. s. 65. 

 *♦*) Pa anf. stalle B. 8. s. 5i4- 



