167 



kalk. Forhfillandet narmar sig en atom 

 natron mot 4 at . kalk. Z>) Gui zeolithart 

 fran Eide : kiseljord /fi.GS, lerjord 22.00 , 

 kalkjord 7,08, natron 2.77, vatten 22.25. 

 Denna ger ingen formel och Herr Ret^zius 

 anmiirker, att det saltsyrade salt som' be- 

 raknades sasom natronsalt, nSgot deliqve- 

 scerade, utan att ha Ha kalkjord. c) Preh- 

 nitartad stilbit fran Dalsmypen. Med 

 detta namn utmarker Herr Retzjus ett 

 ganska bestamdt nytt mineral, som i glans 

 och andytornas afrundning liknar Preh- 

 nite flabelliforme. Det bestdr af kiseljord 

 56.76, lerjord 17.73 kalkjord 4'5o, natron 

 2.53, vatten i8.33 (fori. i.i5) det ger 



nara formeln jy \ S 3 -f 4 AS 1 +• 8 Aq , och 



skiljer sig s&ledes endast i vattenhalten 

 •fran stilbite anamorphique eller Heulandi- 

 ten , hvars formel ar CS 3 -f- 4 AS 3 ~j~6Aq. 

 (T) speriskt. Ett wawelliten liknande, fossil 

 fran Dalsmypen: kiseljord 39.20, lerjord 

 3o.o5 kalkjord 1 o.58, natron med kali 8.1 1, 

 vatten i3.4o, jernoxid o.5. Ger nara for- 

 meln jr\S-*r$AS+&Aq och horer s&ledes 



till samma nya klass af valtenhaltiga kalk- 

 och lerjords-silicater, som Thomsoniten, 

 hvarmed den ocksa i procentiska propor- 

 tioner instammer <J ). 



Herr Hisinger har undersokt ett mi- TrisiH- 

 neral frSn Gjellebak i Norrige\ ansedt for cat af 

 att vara tremoiith, men som Herr Hisin- jo r d* 

 ger funnit vara ett trisilicat af kalkjord , 



Q Jcmfor Aisber. 1822, p. 116. 



