

i53 



tiring i krislalformen, som, till sina pri- 

 mitiva och secundara former, alldeles 6'fver- 

 enstammer med peridqtens. Berthier har 

 frambragt alldeles sain ma kristallisation, 

 genom sammansmallfling i degel af kol- 

 syrad mangoxidui och kiseljord, och den 

 kristalliserade foreningen var der mangan- 

 oxidulsilicat. i ^Glimmer product af koppar- 

 processen vid Garpenberg i Dalarne. Mit- 

 scherlich har visat att denna glimmer lik- 

 nar till alia delar den nalifva. Han har 

 jemfort dess sammansattning med den na- 

 tiva svarta siberiska glimmerns, analy- 

 serad af Klaproth, och funnit: 



Arlif. Glimmer. 

 Kiseljord •— /^.Si — 

 Lerjord — - S.74 •"~ ? " 

 Jernoxid > — 28.91 — 

 Manganoxid — '> 0.4& — ■ 

 Kali — i.o5 — 



Kalkjord — 6.23 — . 

 Talkjord — io.i^ ~— 9»oo 



Denna ofverenstammelse ar ganska 

 markvardig, haldst det ar bekant att man- 

 ga analyser pd natifva glimmerarter haf- . 

 va gifvit resultat af storre skiljagtighet. 



Just i Stockholms grannskap, emellanjff^ a //i. 

 Danviksbomen och porten till Danviks Ho- f ka 

 spital , har man vid sprangning i berget 4 '),// C rMo- 

 nara hamnen funnit en gang, fdrande, jemte^ bden . 

 gron och rod faitspat, magnetkis och sTo^l-* 

 svafvelbunden molybden , i stora derba, h°ims 

 i brottet bladiga stycken , jemte spar af li^" 

 kopparkis och arsenikkis. 



*) I Fstrgaren Gosdbe's egendom. 



