iSa 



Mineralogie. 



Ariifi- Mitscherlich har visat, att atskilliga 



cieiia foreningar, som pa torra vagen i stort bil- 

 lier. das, stundom fas anskjutna i kristaller, 

 som d^ alldeles likna de i mineral riket 

 forekommande kristalierna af sarnma va- 

 rietet *). De foreningar han erhallit fram- 

 bragte pa detta satt aro: subsilicat af 

 jernoxidul, silicat af samraa basis, af talk- 

 jord och kalkjord, dessa silica ter hafva 

 peridotens (olivins) kristallform ; bisili- 

 cat af jernoxidul och kalkjord, af kalk- 

 jord och talkjord, dessa bfsilicater hafva 

 alia pjroxens (augitefns) kristallform ; tri- 

 silicater af kalkjord och talkjord; glim- 

 mer ; kopparoxidul ; kopparoxid ; zinkoxicl; 

 oxidum ferroso-ferrieum* svafvelbundne 

 jern, zink och bly, arsenikbunden nickel* 

 Af dessa kristalliserade kroppar har Mit- 

 scherlich till en borjan narmare beskrifvit 

 kristallfigurer af tvenne, nemligen: i) jern- 

 oxidul-silicatet, hvars sammansattning han 

 funnit vara 3i.i6 kiseljord samt 67. 1^ jern- 

 oxidul , jemte r o.65 talkjord och o.c>5 forlust. 

 Detta ofverenstammer alldeles med den 

 mineralogiska formeln^S. Denna forening 

 bildar sig vid smaltningen i kopparpro- 

 cessen och i f farsk-slaggen i stangjerns- 

 processen. Dess kristaller aro merandels 

 morka och af jerngra glans. Stundom aro 

 de likval foga fargade och innehalla da en 

 betydlig portion kalksilicat, utan foran- 



•*) Annalcs de Chimie et tie Physique T. 

 XXIV p. 5. 35. 



