i5o 



liga Salter hafva den egenskapen att vara 

 svarlosta, cller till ,och med olosliga, i vis- 

 sa viitskor, t. ex. salpetersyrad blyoxid, sal- 

 petersyrad och sajlsyrad baryt aro sa myc r 

 ket mindre losliga i surt valten an i rent, 

 att man ur deras losningar kan falla dem 

 med deras cgen syra. Da man begagnar 

 •sig af dem till sura uppldsningars fallan- 

 de, sa delerraineras en del af failnings- 

 medlet att folja fallningen, af hvil- 

 ken den omslutes och till hvilken den 

 stnndom torde aga en ringa grad af che- 

 misk frandskap. I detta hanseende ut- 

 marka sig salpetersyrad baryt och salpe- 

 tersyrad biyoxid ; men det falda kan , i 

 de fiesta fall, ater upplosas genom tillrack- 

 lig tvattning, nfir denna rigligt verkstalles. 

 Phehornen af delta slag fbranledde Long- 

 champs forsok , och da han sedan fortsat- 

 te dem med varierande resultat af fall- 

 ningar, der det ej bor intraffa, sa harrdrde 

 detta fran bans salt att tvatta (genom re- 

 peterade afhallningar,) hvars ofullkomii^het 

 tydiigen finnes derat, alt bans svafvelsy- 

 iade baryt, glddgad i retort, gaf fri saltsy- 

 ra f som Atminslone ej bordt folja med i 

 fallningen. Forsokcn aro anslallde for 

 30 ar sedan; de bade la It att cmgoras 

 •med iakttagande af hvad man sedan den 

 <lid<m liirt at' konsten att gora noggranna 

 forsok, att tviitla och uppsamla det t vat- 

 lade till vagr.ing, och hela felet ligger 

 deri, alt Longcha.mp an.selt dem vara de 

 i>asta som kunna goras i den chemiska 

 analysens liarvarande slAndpunkt, bvari- 

 Mn ; tie visserligco aro langt aflagsne; 

 men tjena likval mindre dfvade chemister 





