1 46 



net p& kopparhalt, just af denna anled- 

 ning, och fann , att det med en upplos- 

 ning af hepar lSngsamt gaf en ringa svart 

 fallning, som inneholl jern, utan ringaste 

 spSr pa koppar. 

 Chemi- Vid undersokningen af flusspatssyran, 



*l75cn** f ann j a & * denna syra ett fortraffligt rea- 

 gens for verkstallandet af analytiska for- 

 sok pa* mineralier. I nagorlunda concen- 

 trerad form upploser den slammadt pul- 

 ver af mineralier, som utan alkalis tillhjelp 

 ickeskulle kunna sonderdelas, och da denna 

 narvaro af alkali ar hinderlig for analysen , 

 sker den latt med flusspatssyra. Man af- 

 roker upplosningen , hvarvid kiseljord 

 forloras med syran, och det aterst&ende 

 saltet sonderdelas med concentrerad svaf- 

 velsyra for att afskilja flusspatssyran , och 

 man har nu alia fossilets best&ndsdelar, 

 utom kiseljorden , forenade med svafvel- 

 syra och kan med latthet Stskilja dem. 



Da flusspatssyrans beredning fordrar* 

 om den skall blifva ren, apparater af guld 

 eller platina, sa" kan den ej af alia erhdl- 

 las. Man kan dk hjelpa sig med att blan- 

 da det alkaiihaltiga fossil, hvars halt af 

 alkali man vill bestarama, efter dess olika 

 kiseljordshalt med 2 till 2— eller 3 gan- 

 ger dess vigt slammad och nagorlunda 

 ren flusspat, samt i en rymlig pla- 

 tinadegel ofvergjuta blandningen med svaf- 

 irelsyra till en tunn vailing, hvarefter mas- 

 san uppvarmes, sa lange nagon kisselhal- 

 tig flusspatssyra utvecklas, och derefter af- 

 drifves ofverskottet af fri svafvelsyra i'en 

 upphogd temperatur, som dock ej far g& 



