i36 



tigare jern an slalet. Bheant sjnes for- 

 moda alt detta kolhaltigare jern vore tack- 

 jern, hvilket icke ar troligt, emedan del 

 for att kristallisera, maste stelna forr an 

 stalet, och dessutom brista vid smidnin- 

 gen. Det damascerade stalet ar svart att 

 arbeta, ty det maste smidas emellanhvit- 

 varmt, da det faiier i smulor, och niork- 

 rodt, da det ar hardare och skorare an 

 efter afsvalning. 



Jemroit. Vauquelin bar gjort en interessant ob- 

 servation, att jernrost,. bildad i bebodda* 

 rum, innehaller en portion animoniak och 

 ett organiskt anine *), hvilka den troligen 

 tillika med syret ur luften upptagit. Ea 

 sabel och en knif, mis&tankta att hafva 

 blifvit anvanda vid ett begaiiget inord,. 

 bade flackar, som man ej ratt kunde ur- 

 skilja, om de vore af Mod eller af rost* 

 Vauquelin, for att utrona detta, afskrapa- 

 de dern, inlade aiFallet i ett i ena andan 

 bopsmalt glasror, i hvars oppna anda in- 

 stacks ett rodnadt lackmuspapper, och 

 upphettade rosten i lagen af en larnpa ; 

 dervid utvecklades en gulagtig; anga,pap- 

 peret blef blatt och tecken till ett gulag- 

 tigt liquidum afsatte sig pa glaseL De 

 misstankar detta vackte pa rost af torr- 

 kadt blod, foranledde sedan motprof at' 

 jernrost, hemtadt fr§a jern, der nagot 

 sadant icke kunnat intraffa, och detta rost 

 gaf alldeles samma resultat. 



Kaiium. Brunner bar uppgiiVit ett hattre och 



mindre dyrt satt an de vanliga , att erhal** 



*) F& anf. stalle p. 99. 



