96 



flusspatssyrad jernoxid forhalla sig i detta 

 hanseende alldelcs s&som den med dem iso- 

 morpha lerjordens fluat. Jag liar dessutom 

 funnitattde flusspatssyrade alkalierne gif- 

 va dubbelsalter med jernoxidul, mangan- 

 oxidul, zink-, nickel-, kobolt-, koppar-, an- 

 timon-, uran- och platinaoxiderna. Med 

 flera har jag ej forsokt dem. Flusspatssyran 

 bar den ganska markvardiga egenskapen 

 att forenas med electronegativa oxider. 

 Alia oxider som p& nagot satt kunna spe- 

 la rolen af en svag syra, forenas med be- 

 garlighet med flusspatssyran, t. ex. kisel- 

 jord, titansyra, tantalsyra, antimonsyra, 

 wolframsyra , molybdensyra, boraxsyra, 

 svafvelsyrlighet, svaflets fdrsta syra och 

 flera, forena sig dels med flusspatssyran di- 

 recte och dels med flusspatssyra och ett 

 annat flusspatssyradt salt , och gifva 

 dubbelsalter, hvari den svagare syran ar 

 en af baserna, och ett alkali, en jord el- 

 ler en metalloxid den andra basen. Af 

 dessa kande vi hittills blott foreningarna 

 af flusspatssyra med kiseljord och med bo- 

 raxsyra, som isolerade stodo lika undantag 

 fran vanliga forhallanden. Dessa sura dub- 

 belsalter forhalla sig alldeles sasom om 

 flusspatssyrans radical vore likartad med 

 saltsyrans, och som vore dessa forenin- 

 gar med electronegativa oxider ett slags 

 syror i hvilka oxidens radical, forenad 

 med fluor, bildade en syra, capabel att 

 forenas med de electropositiva metallernas 

 forening med fluor, sSsom en basis, s&ledes 

 fullkomligt annalogt med syrets och med 



svaf- 



