9^ 



ningarna med chlor och iod, med hvilka de 

 sSledes aro isomorpha. Foreningarna med 

 de alkaliska jordarterna aro icke alldeles 

 oldsliga i vatten, men ganska svarlosta , och 

 flusspatssyrad kalk synes vara nastan olos- 

 lig. Flusspatssyrad ytterjord ar oloslig, be- 

 rylljords, lerjords och zirkonjords-saltenia 

 aro lattlosta i vatten, tvart emot hvad 

 man hitlills derom uppgifvit. Med metal- 

 lerna ger flusspatssyran i allmanhet losli- 

 ga salter, utom nied kopparoxidul, blyoxid 

 och med ceroxiderna. Med zinkoxid , man- 

 ganoxidul , jernoxidul, nickeloxid , kobolt- 

 oxid, cadmiumoxid, kopparoxid, qvick- 

 silfveroxid ger den troglosta salter , $ork 

 behofva ofverskott af syra, for att fas i nS- 

 gorlunda concentrerad upplosning. Dei as 

 xieutrala salter, sonderdelas af vatten i 

 basiska och sura losningar, men ur dessa 

 anskjuta alltid de neutrala. I de basiska 

 salterna ar basen fordubblad, foljagtligen 

 ar syran jemt fordubblad i den sura upp- 

 losningen. Med manganoxid , jernoxid, 

 chromoxiderna, antimonoxid, tennoxidul, 

 tennoxid, silfveroxid och platinaoxid ger 

 den losliga salter. 



Dessa salter kunna sig emellan p& 

 manga salt forenas. Flusspatssyrad lerjord 

 forenas med de flusspatssyrade alkalierna 

 till dels olosliga, dels ganska svarlosta 

 foreningar, hvari alkalit och jorden upp- 

 taga lika qvantum, syra. Dubbelsaltet med 

 natron finnes natift under namn af chryo- 

 lith. Af atskilliga metallsalter bar jag 

 med lerjordssaltet erhallit kristalliserade 

 dubbelsalter. Flusspatssyrad chromoxid och 



