5t 



man der ett papper , sa synes bilden pa 

 delta malad; men da prismat ar genom- 

 skinligt, sk kan man pa samma gang af- 

 rita bilden, derigenom att handen och bly- 

 stiftet med dess strek synas. Det fordras 

 likval mycken vana att halla ogat s& att 

 bada blifva tydliga, emedan, da Lilden 

 blir starkt uttryckt, synas ej streken och 

 tvai lorn. Amici c ), redan forut bekant ge- 

 nora sina fortraffliga reflections-microscop 

 och sina microscopiska undersokningar af 

 saftens rorelse i vexter, har ofvervunnit 

 denna olagenhet genom ganska enkla till • 

 stallningar. Han gor af spegelmetall ett 

 prisma, hvars basis ar en ratvinklig lik- 

 bent triangel, och polerar till en spegel den 

 sidan af prismat som star emot den rata 

 vinkeln. Prismat fastes sedan med en 

 af de andra sidorna emot ett tjockt spe- 

 gelglas , som star fram om prismets speg- 

 Jande yta, med hvilken glasets nu gor en 

 vinkel af i35°. Reflection af bilden fran 

 metallspegeln till glasets yta, och sedan 

 fran detta till ogat, frambringar nu sam- 

 ma optiska phenomen,som reflectionen fran 

 f>rismats tvenne omkring i35° vinkeln be* 

 agna sidor, men nu kunna, genom spegel* 

 glaset, bade bilden och ritningen ses gan- 

 ska tydligt. I stallet for ett prisma af 

 metall kan mananvanda, med nastan lika 

 fordel, ett dylikt prisma af glas, aflika di- 

 mensioner och pa lika satt fastadt vid spe- 

 gelglas. Om icke bade sidorna af spegel- 



*) Annales de Chitnie et de Physique T\ XXfl. 

 ? i3 7 . 



