rien. 



27 



Jjangningspunkt, sa* finner man ofta irre- 

 guliert poiariska phenomen, som bero, 

 dels af stangens form, om den t. ex. ar 

 cylindrisk ellerprismati.sk, om den i sed- 

 nare fallet har 3, 4> 5,6 eller flera sidor, och 

 dels, hos de kristalliniska metallerna, af 

 deras inre kristallfogning, som kan varie- 

 ra efter olika tillfalligheter. 



Sebeck har undersokt vatskors for^VatsW 

 hSllanden i den thermo^electriska serien °) t ljJjJJ^ 

 Jivarvid ban funnit att salpetersyra, salt- eiectri- 

 syra och svafvelsyra i deras mest concen- * l 

 trerade tillstand finna sin plats ofver den 

 dstligaste metallen, vismuten> och de 

 concentrerade eldfasta alkalierna, i mo(> 

 satt ordning, under den vestligaste, an^ 

 timon eller tellur. Men om syrorna 

 utspadas med mycket vatten, sa* flyttas 

 de den vestliga andan nara , hvilket &ter 

 icke bander med utspadda caustika alka^ 

 lier, som behalla samma plats. Caustik 

 Ammoniak infailer i serien midt ibland 

 metallerna. Vattnet fdrh&ller sig mot con-> 

 centrerade syror, sasom ett alkali och 

 mot alkalierna sasom en syra* och det 

 far sin plats mitt pk metallserien. Man 

 kan forestalla sig ordningen i serien af 

 det hela pa foljande satt ; concentrerade 

 syror, vismut och de ostliga metallerna, 

 vatten, de vestliga metallerna med an^ 

 timon till grans, caustika alkalier. Af 

 den mangd ron Seebeck i dessa afseenden 

 anstallt, drager han den slutsats att olik- 



*) Dessa uppgifter aro af Dr. Sebeck van-* 

 skapsfullt enskildt mig i bref jnedddade, 



