23 



ar anfordt). Han har vidare funnit att, 

 om tvenne trMar af olika metaller med 

 ena andan sammanlodas och med de fria 

 andarna doppas i qvicksilfver, som ar upp- 

 hettadt till kokning, sa varierar magnet- 

 naiens deviation efter hvilkendera metal- 

 len spm forst indoppas, och stundom gar 

 den forst St t. ex. oster, och sedan efter 

 en stund St vester. 



Seebeck hade funnit att ringar, gjutneThermo- 

 af en enda metail, frambringa thermo- s c k ^ c '}^ 

 electriska phenomen om denna metail har nomen 

 kristallinisk textur, vid hans sednare fdr- a j a e "^I 

 sok harofver har han utront, att detta har- dig me- 

 rorer fran olika hastig afkylning, hvarvid ta * 

 en del blifvit kornig i brottet och en an- 

 nan del stralig eller bJadig; Dessa olika 

 portioner forhalla sig emot hvarandra s£- 

 som olika metaller, hvarvid det mest kri- 

 stalliniska behaller metallens ursprungli- 

 ga thermo-electriska caracter, De olikhe- 

 ter Seebeck funnit hos en och samma me- 

 tail i thermo-electriskt hanseende, efter 

 dess olika kristallisation aro ganska mark- 

 vardiga, Sa" t, ex. intager all gedigen kop- 

 par och cement-koppar, som vanligen ar 

 kristalliserad i en till det reguliera systemet 

 horande form, en annan plats i den ther- 

 mo-electriska serien, an smalt koppar, af- 

 ven den som fas genom smaltning af ge- 

 digen eller cementkoppar. Kristaller af 

 metallisk koppar, bildade i en Ungsamt 

 kallnad smalt massa, horde till rhom- 

 boedriska systemet och intogo ett an- 

 nat stalle i serien an gedigen koppar. 

 (Ifr. Arsberat. 1823 p. i3). Becquerel i 



