Om ett ljudande diapason (sa kallas elt 

 gaffelformigt instrument af st&l, Smnadt alt 

 angifva en viss ton vid musikaliska instru- 

 ments stamning) stalles pa andan af en 

 flera fot lang, rak och stadig metalltrad , 

 hvilande pa ett ljudbrade, sa" meddelas 

 ljudet af diapason at bradet,utan att rn<- 

 talltra'den tillika hores ljiida. Stalles dia- 

 pason med skaftet ratvinkligt mot metail- 

 tr£dens ofre anda och skalmarna i sam- 

 ma plan som tr£den, sa\ meddelas ljudet 

 genom den sistnamda till bradet, ■ gora 

 &ter skalmarnas plan rata vinklar med 

 tradens,sa" meddelas ljudet icke. Vrides 

 diapason omkring sin axel , under det den 

 annu ljuder, sa" forsvinner ljudet efter ~ 

 omvridning och aterkommer efter annu £ 

 omvridning, samt forsvinner och a" terkom- 

 mer afvexlande p& detta satt, sk lange 

 den om vrides, likasom farg-phenomeneii 

 af det polariserade ljuset omvexla da dun 

 polariserande kroppen vandes omkring. 

 Om man staller diapason i den bast lju- 

 dande position mot metalltradens ofre an- 

 da, och, under det den ljuder, bojer trS- 

 den, sa" aftager ljudet bestandigt till dess 

 vinkeln blir rat, d& det ar svagast, och 

 tilltager sedan ju spetsigare vinkeln blir 

 till dess att tradens b&da halfter blifva 

 paralella. Af dessa oiika for hall anden 

 Kunna slutsater dragas till fbrmonligaste 

 stallningen afdepiggar, med hvilka stran- 

 garna spannas pa Strang -instrument. 

 Wheatstone fann dessutorn att om ett lju- 

 dande diapason rores med andan af skaf- 

 tet l&ngs a"t traden, sa communiceras lju- 



