73 



och snart derefter tandes gasen om den 

 tillrackligt starkt tillstrdmmar. Deremot 

 verkar den icke p& vatgas ensamt, och, 

 om den ar blandad med syrgas i ett gan- 

 ska ringa fdrhallande, sa bildas val vatten 

 och temperaturen upphojes nSgot, men 

 eld utveeklas ej. Utsattes svampen for 

 en mycket stark hvit-glddningshetta , sa\ 

 fdrlorar han fdrmSgan att blifva glddande 

 af vatgasen, man determinerar finds en 

 la*ngsam fdrening och vattenbildning, utan 

 att dess temperatur deraf markbart hdjes. 

 Denna egenskap tillhdr till en del metal- 

 lens tills tand af en hog grad mekanisk 

 fdrdelning, men ocksa* en viss beskaffen- 

 het hos dess yta, som fdrloras genom ut- 

 sattande for luften. Thenard och Dulong 

 bafva studerat dessa omstandigheter med 

 mycken noggranhet. De Iiafva fdrst un- 

 dersdkt fina tradars fdrhallande. Deras 

 tr&d hade ~ millimeter {= fo decim. 

 linie eller ^g^ dec. turn) i diameter och 

 var vriden ioo hvarf i spiral; Nyss den 

 ar fardig, bar den ingen verkan pa" en 

 strom af vatgas vid luftens temperatur, 

 fdrst sedan man upphettat den till 3oo° 

 determinerar den vatgasens syrsattning. 

 GIddgas den deremot flera ganger efter 

 hvarandra och far afsvalna sa har den vun- 

 nit sa mj^cket att den vid +• 5o till 6o° 

 begynner verka pa gasen. Lagger man 

 nu traden i kail eller varm salpetersjTa , 

 aftvattar den derpa med vatten och later 

 den torrka vid •4-200*, sa" blir den het i 

 en strom af vatgas och glddgar om stro- 

 men ar stark. Svafvelsyra och saltsyra 



