3 ay 



rymtlen till afventyfs utspridd materie 

 kundc astadkomma pa himmelskroppar- 

 nes rorelser. — Det allmanna resultatet liar 

 harvid blifvit, mod antagande af niimnde 

 materie sSsom hvilande och genom sitt 

 motstSnd verkande direct emot liniiira ro* 

 relsen i hvarje punkt af kroppens bana, 

 att dennas halfva stor-axel erfar en be- 

 standig fdrkorrtning, hvaraf medelrorel- 

 sen foljakteligen 6kas,samt alt excentrici- 

 teteu fdrminskas; men perihelii longitud 

 rubbas blott periodiskt af perturbationer^ 

 sora under ett omlopp compensera sig: 

 noderna och inclination, eller de bada 

 elementerna, som cndast bestamma orbi- 

 tans plan, forblifva oforandrade, — • All- Etherns' 

 deles af denna beskafFenhet har forhaJlan- [« |jj" 

 det afven varit bos EtfCKEska cometerf, 

 som derfdre ar den forsta bland alia be- 

 kanta bimmelskroppar, hvars rorelse be- 

 vittnat tillvarelsen af ett resisterande me- 

 dium i verldsrymden. 



Att de lata och fasla planeterna ej 

 deraf oroas bor ocksa (enligt den tanka 

 Or.BERS forut yttrat vid forminskningen 

 af fixstjernornas klarhet) ingen ting bety- 

 da i afseende pa cometerna, hvilka inom 

 tusendefallt stone volumer troligen inne- 

 sluta tusendefallt ringare massa, sa att med- 

 lets motstand i synnerhet for i fra^a varan- 

 de comet, nastan vore a priori bevisligt. 



En ej obetydiig del af bans baua Stjerna 

 stracker sig genom den rymd, der zodia- IIOJ £ 

 cal-ljusets arnne forefinnes; han ar den- &«**-' 

 saitima midl-igenom hvilken Hkhschel den "mefen" 

 yrdeNov. 1795 sag en liten dubbel-stjerna *7y 5 - 



