.220 



Llodets fibrin. Man kan med alkohol der- 

 ur utdraga vaxet. Del ha* Her qvafve och 

 ger ammoniak i branning. Med salpeter- 

 syra ger det samma producter som kott. 

 Loses af saltsyra. Det erhSlles i form af 

 hvita, bojliga tradar. Detta arane repre- 

 senterar osten i mjolken , liksom vaxet f ore- 

 staller smoret, och genom dessa bar ock 

 derma vegetabiliska mjolk en bog grad af 

 fodande egenskap. Den vatska hvaraf des- 

 sa amhen hallas i emulsion, inneballer 

 dessutom litet socker och ett talkjordsalt, 

 hvars sj'ra likvai icke ar attiksyra. In- 

 torkas mjolken och brannes till aska , sa 

 far man kiseljord , kolsyrad och phos- 

 phorsyrad kalkjord, samt talkjord. 

 Arrow- Man har sedan nAgra ar begynt i 

 *°° ' Lakare-konsten betjena sig afet slags sttir- 

 kelse, sasom ett kraftigt naringsmedel for 

 mycket forsvagade sjuka. Detta bar liit- 

 kommit fran Vestindien, under namn af 

 u4rrow-root, pa" sv. pilrot, ett namn som 

 vextens rot fStt,<. i den tanken att den , 

 lagd pa" sa"ret efter en forgiftad pil, skul- 

 le kunna utdraga giftet. Denna starkelse 

 erhalles ur rotknolarne af Maranth arun- 

 dinacea, som vexer ornnigt i Vestindien, 

 \k de jordmSner som aro for magra for 

 ;affe och socker-odling. Starkelsen beredes 

 deraf pa" samma satt som af potatoes. 

 Den skall likvai stundom bitkomma forfal- 

 skad med Cassavamjol, (starkelsen af Ja- 

 tropha Manihot). Roten af Marantha bar 

 blifvit analyserad af Benzon,*) som fann 



*) Tidskrivt for Naturvidenskaberne, ndgivet 

 af H. C. Ousted, J. W. Hormkman, J. JUim- 

 hardt. It Arg. 5 H, p- 1 58. 



