222 



irom losningens afdunstning, ocli liknar 

 da alldeles det ur hvete. Bizio fanu 

 maiskornet besta af starkelse 80,920, 

 zimom 3.025, gliadin 2.498, fet olja i.4']4* 

 extractivamne 1.092, gummilikt amne 

 2.283, socker 0.895, Hordein (svarar har 

 emot tradamne eller sSdor) 8.710, Salter, 

 attiksyre och forlust 0.076. Bizio farm att 

 zein yid destillationen ger amoniak, hvil- 

 ket motsager Gorhams erfarenhet. 

 Triti- Zenneck liar undersokt mjolet af tri- 



dicr c Toa tlclim dicoccon $) och funnit p& 100 d* 

 torkadt mjdl 58.79 d. starkelse, 12.98 d. 

 gluten (Toreningen af gHadia och zrniorn), 

 8.35 i vatten losliga delar (extractivamne, 

 gummi och socker) samt [9.88 d. olosli- 

 ga sador, (tradamne och delar afhylsan). 



Baren af Henry har analyserat baren af Mistel, 

 ,ste (Viscum album) hvilkas utprassade vat- 

 ska ar ytterst seg och klibbig och i allman- 

 het fatt namn affogellimm. Detta klibbi- 

 ga amne svaller ock later utbianda sig i 

 vatten, men det loses icke deri. Det ar 

 olosligt i alkohol, ether, feta och flygtiga 

 oljor samt i attiksyra. Det loses af alka- 

 li, men forandras och fdrlorar sin sega 

 klibbighet. Salpetersyra forvandlar det till 

 oxalsyra, utan att derjemte bilda slem- 

 syra. Jemte detta amne innehalla baren 

 extractivamne och ett vaxartadt fett, 16s- 

 ligt i kokhet alkohol och i ether. 



Bonastre har undersokt muskotno- 

 ten ***) och funnit deri: fet och smorlik 



ft) Pa anf. stallen B. 9. A 3^3. 



**) Journal de Pharmacie. T\ IX. p. 1 4* 



**•) Pa anf. stallen s. 281. 



