a 35 



of afstSndet emellan rausielns bada fa- 

 sten. Denna forklaring ar visserligen v&- 

 gad; men den contraherade muskelns ut- 

 seende under mikroskopet instammer der- 

 med, och det ar knappt mojligt att ur en 

 annan synpunkt gora sig begriplig den 

 otroliga skilnad i kraft i muskelns contrac- 

 tion , som sa ofta uppkommer af immate- 

 riella orsaker och sinnesrorelser. 



Prevost och Dumas hafva underkastatNya «n- 

 blodet ett slags mechaniskt chemisk ana- ^Yngir 

 ]ys *). Deras undersokning af blodkulor- af bio- 

 nes olika storlek hos atskilliga djur ar 

 redan i Arsber. 1822 p. Stanford. De haf- 

 va nu ytterligare studerat dessa kulors 

 form, sammansattning och mangd. Ku- 

 lorna besta af en central-kropp, som ar 

 farglos och spherisk hos djur, hvars blod- 

 tulor aro circulaira, men aggformig hos 

 dem der blodkulorna aro elliptiska ; i for- 

 ra fallet ar denna lilla kropps diameter 

 constant, men i sednare fallet varierar 

 den synbart. Utpa denne ligger ett ge- 

 latinost skal afrodfarg och genomskinligt, 

 som latt gar sonder och som ar olosligt 

 i blodvattnet och sjunker deri till bottnen. 

 Den hire , farglosa kroppen bestar af fi- 

 brin eller blodets tradamne och det ge- 

 nomskinliga skalet ar blodets fargamne. 

 Sa snart blodet kommit utom adrorna 

 begynna kulorna af fibrin att fasta sig 

 vid hvarandra till radbandslika tradar* 

 sa att de icke mera kuuna atskiljas. Da 



*) Annates de Chimie et de Physique. T. XXVII. 

 p. 5o» 



