348 



deii i retorten utdrog alkohol frfin det 

 vinsyrade saltet it. 85 d. af det sota Sm- 

 ile , som vid saponification biidas af allt 

 felt. 



Smorfettet utgores af en hlandning af 

 trenne siirskilta slags fettsorter. L&ter 

 man det lange hallas i en temperatur af 

 H- 19 , sa mjuknar det och skiljer sig 

 slutligen i en gul flytande olja och ett 

 kornigt osmalt fett, som innehaller for 

 det mesta stearine, hvilken, tvattad med 

 alkohol frfin vidhangande elaine , och sedan 

 upplost i kokhet alkohol, afskiljes i form 

 af srna kristaller. Yal ren ar dess smalt- 

 punkt +44°- I0 ° &• alkohol af 0.8225 

 losa 1.45 d. deraf. I saponification ger 

 den 94*5 feta, fixa syror, 7.2 sockerar- 

 tadt arane, samt endast spar till flygti- 

 ga syror. Det silade smaita fettet har 

 0.922 e. vigt. 100 d. alkohol af 0.821 

 losa 6 delar deraf och ldsningen rea- 

 gerar ej for syra. Macereras detta fett 

 vid +■ 1 9 med i frfin lika till 4 ganger dess 

 vigt alkohol af 0.796, sa upploser denna 

 en egen lattflytande olja, som, sedan al- 

 koholn fir afdestillerad, luktar smor, och 

 rodnar lakmuspapper. Macererad med vat- 

 ten och kolsyrad talkjord, fdrlorar den 

 sin syra, och vatskan hallcr litet smdrsy- 

 rad talkjord; oijan ar sedan i alia pro- 

 portioner loslig i kokande spiritus af 0.822. 

 Saponifieras denna olja med kali , sa ger 

 den, efter sapans sonderdelning pa satt 

 anfordt ar, feta, fixa syror 78.58 , socker- 

 artadt amne i5,22 och en qvanlilet af 

 smorets ilygtiga syror, som fdrenade med 



