2D2 



anine. Denna syra liknade narmast oxal- 

 syran, men skiljer sig derifrdn deri att 

 den icke fuller bly eller silfversalter. 

 Vauquelin kallade den syrsatt urinsyra. 

 Lassatgive har sedermera sokt visa att 

 Prouts syra var denna, forenad raed 

 fargamnet*); ban stallde bredvid hvar- 

 andra tvenne glas, af hviika det ena in- 

 neholl purpursyrad ammoniak och det 

 andra rent vatten; glaseii lorenades med 

 vat asbest, ocb den purpursyrade ammo- 

 niaken med en electrisk stapels negativa 

 pol samt vattnet med den positiva. Ef- 

 ter nigra timar bade syran gatt farglos 

 ofver i vatlnet och i det andra glaset 

 var vatskan rodare an forut och alkalisk. 

 Den i vattnet losta syran hade alia de 

 egenskaper, som tillkomma Vauqueuns 

 syrsatta urinsyra. 

 . E 8 et . Bizio har undersokt en valska, som 



en s juk-faw ns i gallblasan af en person, bvilken 

 ^g* b e-pa ett hospital i Venedig dott af en lef- 

 gaiil versjukdom **). Denna galla inneholl oldst, 

 jemte en betydlig portion af gallblSsans 

 coaguierade slem , som Bizio ansett for 

 tradamne, ett fett losligt i alkohol , jem- 

 te ett annat amne, som, sedan fettet var 

 med alkokol utdragit, afvenval lostes i 

 alkohol och anskjot derur efter afdunstning, 

 i genomskinliga, smaragd-grona prismer 

 med rhomboidalisk basis. Detta amnes 

 egenskap, att under vissa omstandigheter 



•) Pa anf. stalle T. XXII. p. 334- 



**) Neues Journal fur Cheraic und Physik. N. 



R. B, 7. s. 1 20. 



