?66 



Geologie. 



Uraidri- Jag bar i artikeln Mineralogie an- 

 * a rter g "^ rt M lTSCHERLICHS undersokningar af de 

 biiduingpa torra viigen bildade chemiska foreniii-. 

 P* M to ™**gar, som likna mineralier. Mitscherlich 

 ' bar deraf sokt leda sig till slutsatser ro- 

 rande mdjligbeten och sannolikheten af 

 uraklriga bergs bildning pa torra vagen , 

 d, a. genora stelning fran en i eld 

 smalt massa. Eburu vara gissningar i 

 delta arane troligeu aldrig kunna bevi~ 

 sas, ocb saledes aldrig upphora att vara 

 blotta gissningar, sa kafva de alltid en 

 bog grad af intresse, da de, sasom bar 

 skett, goras med bestandigt iakttagande 

 af bvad som efter kanda pkysiska lagar 

 ar mojligt eller omojligt, kvilket det stun- 

 dom biindt, att vara geologiske bypotbes^ 

 makare icke sardeles brytt sig att taga i 

 ofvervagande. Foljom for ett ogonhiick 

 Mitscherlich: "Jordens uraldriga berg 

 hade en gang en mycket hog temperatur; 

 samma temperatur bade da ocks& hafvet, 

 Vattnets kokpunkt rattar sig efter tryck- 

 ningen af atmospberen ocb ora man upp«* 

 hojer jordens temperatur till +100% sa 

 rainskas hafvets djup med 32 fot och 

 atmosferens tryckning fdrdubblas, De La- 

 Place beraknar, af pbenomenen vid ebb 

 och flod samt af de lagar bvaraf debero, 

 att bafvets medeldjup utgor ungefar 4 

 geogr. mil. Antaga vi att J deraf vore 

 fdrvandlade i vattengaz, s& skulle jordens 

 yta bara en tryckning af 2200 atmosfe- 

 rer, och vid denna kunde grundbergens 

 massa ganska va'l vara smalt, utan atl det 



