267 



yattcn, hvaraf den betacktes, behofde ko» 

 ta. Det ar saledes ganska mojligt alt 

 denna massa kunnat stelna under en be* 

 tackning af glodande vatten. Denna ho. 



fa pression kan andra frandskapernes spel, 

 uialdriga berg finnas t. ex. ofta kolsyrad 

 kalkjord och koisyrad talkjord; men de sak-* 

 lias i volcaiiprodueter, der dessa jordar-r 

 ter a*rp forenade med kiseijord. I den- 

 na boga pression bar kis'eljorden ej for* 

 matt utjaga kolsyran, men det bar skett 

 i volcanernes producter, der pressionen 

 saknadcs," Mitscherlich forklarar har- 

 af huru i uraldriga berg kunna forekom-r 

 ma t, ex. vattenhaltiga mineralier och 

 bergkrystaller med inneslutet vatten. Det 

 ar likval troligt, att dessa i uialdriga berg 

 siiarare uppkommit efterat, pa samma 

 satt, som vi, niistan an i dag, finna dem 

 bildas i volcaiiprodueter. Afven det bo- 

 re stand bafvets yta fordom baft synes 

 unna forklaras ar denna hdgre tempe- 

 ratur. Vattnes volurn 6'kes af varmet och 

 vid en temperatur af till och med ej fullt 

 4-25o a skulle vattnet sta 2000 fot hdgre 

 an nu, med forutsattande att det som 

 icke uppgatt i gaz, bade hafvets narva* 

 raiide medeldjup. Den stora olikhet i den 

 kristalliniska texturen af urformationen 

 och volcaiiprodueter ar en tydlig foljd af 

 de fdrras l£ngsammare och de sednares 

 hastigare consolidering, 



Af all slags beskrifning ar ingen saSarskiita 

 svar, som den af sarskilta trakters geolo-g™]^" 

 giska bildning, om den skall gdras pa etlstabe- 

 sadant satt, ait lasaien deraf far en klar f££ 



