*94 



vanta sig den betydiigare skiljaktigbet, 

 som understundom yppas vid jemfdrel- 

 sen af deras stjern-cataloger, hvilka for 

 narvarande sjnas sins emellan Uifla om 

 foretradet. — Ar denna en (oijd afmojligen 

 annu oupptackta bristfailigbeter i instru- 

 menternas delning; af sjeifva deras ej alltid 

 lika sakert antingen bammade eller&tmin- 

 stone beraknade rubbningar, fororsakade 

 af temperaturens inflytelse, instrumentets 

 ocb tubens bojligbet *.) eller slutligen at' 

 refractions ej hittills med yttersta vissbet 

 bestamda verkningar **); — . Dessa fragors 

 fullstandiga besvarande torde forutsatta en 

 langre erfarenbet, grundad pa sednare ti- 

 ders varsamma konst i undersokningar af 

 sa" grannlaga natur, der den storsta skarp~ 

 sinnigbet i experimenters anstallande ocb 

 calculous fintligaste tillampningar aro de 

 medel , bvilka samfait rnaste anlitas. 



Bezels bithorande foretag aro alk 

 ma'nt bekanta, ocb den framgang som be* 

 ]6nat dem tyckes ostridigt skydda lians 

 uppgifter frajj ail misstanka om opSlitjig- 

 het. — Ponds egna observations -metbod 

 ocb sattet att derigenom forsakra sig om 



•) En afhandling om astronomiska instru-* 



• menters bojiighet af Tbedgold finnes inford 



i Phil. Magaz. 1823, Jan, p. 10, fortsattning. 



Stjer- **) Frauwhofkr liar nyligen undersokt brytlig- 



nornas heten af iixstjernornas ljus, men ej annu 



'' « 8 f C cr Cr ^ os n ^S on f unnit den markligt olika med 



;illtsam- planeternas. Till folje af dessa experiment 



ma bryt- ter synes man der fore ej langre behofva 



Ughet. misstanka undantag i refractions-tabellernas 



allmanna anvandbavhet. — Gilbert* Ann. 



1823, St. 8. p. 377. 



