3i3 



ofver 28 fdranderliga fixstjernor ) har in- 

 foras, for att afven hos oss lerana en hit- 

 tills saknad anvisnuig till deras uppsokan- 

 de och granskning. 



•) Edinb. Phil. Journ. i8^3, Oct. p. 3fg. — j^j ra> 

 Ibland alia liar upptagna stjernor aro Mira 

 (sa kailad af Hevelius) och Algol de tven- 

 ne namnkunnigaste. — Mira har varit langst 

 kand till sin ombytlighet, hvilkea forst 

 upptacktes af Fabricius 1596: hon har synts 

 bade sasom en telescopisk stjertSa af io:de 

 classen och (ehuru blott en enda gang en- 

 ligt Wabgentins observationer i Oct. och 

 Nov. 1779, omtalda i Vet, Acad. Handl. 

 1779 p. 249) sasom i storlek och farg nar- 

 mast liknande planeten Mars; men vanligen 

 ©fverstiger dock ej hennes storsta ljus-phase 

 stjernor af 3:dje ordningen. — Genom jem- 

 forelse mellan aldre och nyare observatio- 

 ner air utront, att hon fran 6:te storleken, 

 eller fran den stund, da hennes sken kan 

 inarkas rned blotla ogonen, uppnar borjan 

 if storsta Ijus-phasen pa i£ manad, bibe- 



haller denna i 0,9 manad och atergar sedan 



pa 2 manader till 



hon a nyo forsvinner , samt att hela perio« 



►a 2 manader till den 6:te storleken, d& 



den ar i medel-tal 331,96 d agar for en fu 11- 

 bordad omvexling mellan tvenne pafdljande 

 media af den storsta ljus-phasens borjan och 

 slut, hvarvid den 25 Oct. i56o antagits for 

 epoch, eller sasom varande den dag > da ett 

 sadant medium intraffat. 



Algols foranderlighet larer Mortanari Algol, 

 redan anmarkt 1670, men den kan egentli- 

 gen sagas vara upptackt af Goodricre 1783. 

 Uiiknad fran 1800 idiytS^o" medeltid i 

 Paris, sasom epoch for medlet af hennes 

 minsta ljus-phase, som varar omkring 18% 

 ar hvarje ljus-period har enda^t 2d2ot48' 

 58"5, hvilken borjas med ett tilltagande 



