ste fixstjerna , skuile vi ej der uppta'cka 

 en lika rik stjcrnhimmel som hos oss, 

 och annu langre och Jangre borit, skuile 

 ej vara 6'gon der a nyo motas af frem- 

 mande stralar ur otaliga sol-systerner , 

 som bjodo oss atervanda fran fafanga 

 forskningar ? 



Om vi nodgas stanna vid vara korrt- 

 gyntare observationer, sa finna vi Jikval, 

 i stod af den sannolikaste annalogie, alt 

 genom hvarenda punkt pa firmamentet bor 

 framskjuta ljus fran en sarskildt stjerna; 

 foljakteligen bor liimmelen synaslik ett hel*. 

 gjutet och solklart ljushvalf, sa vida nemli- 

 gen verldsrymden vore absolut genomskin- 

 lig. '-— De bada hypotheserna om fixstjer- Verlds- 

 nornas, elier solarnes, infuiita ofver allt r ^f^ s 

 utspridda mangd och rummets absoluta komiiga 

 genomskinlighet kunna sSledes ej sta" till- H"n5g- 

 sammans med hvarandra; och . derfore liet. 

 har Olders undersokt mojligheten af en 

 modification i den sednare, tjenlig att 

 bringa den forra i full ofverensstamraelse 

 med erfarenheten om himmelens ut- 

 seende. 



Fastan de sa tata planeterna ej vid- 

 kannas det aldra ringaste markbara mot- 

 st&nd i sina rorelser, tyckas likval &tskil- 

 liga observationer pa* cometerna och de- 

 ras svansar vittna om nSgot materielt i 

 verldsrymden, der de sistnamndes sma- 

 ningom forskingrade (?) best&ndsdelar 

 och zodiacal-ljusets grundamne otvifvel- 

 aktigt maste forekomma. ■— Men afven om 



