338 



uti* att rorclscn af m5n-banans perigeum 

 endast bfef halften mot hvad den enligt 

 observationerna borde vara. Clairaut 

 trodde derfore, att till NEWTONska lagen 

 maste laggas en ny terra, hvars varde 

 minskades i ett storre forhallande an de 

 forkorrtade afstandenas qvadrater, och sora 

 blefve markbar for manen ehuru ej for 

 planeterna; — en ide'e, hvilken lifligt be- 

 striddes af Buffon, sora genora metaphy- 

 siska skal sokte bevisa, att den allrnanna 

 gravitation blott med en term kunde ut- 

 trjckas. D& Clairaut emedlertid ville 

 bestamrna hvad han ansett bora tillaggas, 

 faun ban, att den andra approximation 

 i det narmaste gaf den brislande halften 

 af perigei rorelse; hvilket afven bestyrkts 

 af sednare undersokningar, der man slut- 

 ligen hunnit sa langt, att ma 1 nans ine- 

 galiteter samteligen bringats till atlydnad 

 af den enda allrnanna gravitations prin- 

 cipen, ensamt tillracklig for construction 

 af man-tabeller , lika noggranna sora de, 

 hvilka aro harledda fran observationerna 

 i forening med theorien. °). 



Jupiters och Saturni theorie blef af 

 Laplace & nyo framstalld i en memoire 

 till Vet. Acad, i Paris (den 10 Maj. 1786) 

 hvaruti Eulers misstag rattades och hos 

 termerna, sora bero af excentriciteternas 

 andra och tredje digniteter, upptacktes 



*) Damoiseaus enligt denna princip beraknade 

 formler for manans longitud, latitud och 

 parallax finnas inforda i Conn, dcs terns 

 iS*4, p. 343. 



