35 1 



att med ernSendc af den storsta noggrann- 



lands beskrifning ofta lila nodvandig, som 

 kannedomen om deras relativa lagen i norr och 

 soder och i dster och vester. — Flere for- 

 fattare hafva afven construerat tabeller till 

 lattnad vid berakningarna. Ibland alia sada- 

 tia anses Gausses vara de basta; de finnas i 

 Astr. Jahrb. 1818 p. 170, i Schumachers 

 Sammlung von Hiilfstafeln i:a Haftet, och 

 forklarade samt utvidgade uti Migazin for 

 Naturvidenskaberne 2:a Haftet 1823. Deli 

 enda olagenheten ar, att man derjemte all- 

 tid roaste ega till hands logarithmiska tabel- 

 ler och vara van vid dessas begagnande, hvil- 

 ket LitTRow deremot undvikit i sina tabel- 

 ler (aftryckta vid slutet af arsberattelsen) 

 som grunda sig pa en passande transforma- 

 tion af den noggranna formcln 

 £T=9436 > 96(5.(x -f. 0,00284.005 ap>{ 1 -f o,ooa5. (**+«) } 



tr 



hvarest den observerade barometer.hogden i 

 Pariser-tum, luftens och qvicksilfverts ternpe- 

 raturer pa Reaumurska thermometern beteck- 

 nas med b, t, Q vid ofre och med b\l* # vid 

 nedre station; H ar skilnaden racllan statio- 

 nernas hogder, uttryckt i toiser, och © ar 

 latituden (medium af ha da stationernas lati- 

 tuder). — Antages neinligen 



^=9436 >9 66.1og 2 ^. ^=9436.966. log^^?, 

 b 



A *+* 



5 =~7- • & = °>94 3 4- 0,0096. 5 , d ss 0,00284. cos 20, 



100 100 



sS kan ofvanstaende formel omandras till 

 #s3C-f d.C; 



A 9 A* sokas med argumenterna b,b' i Tab. 1, 

 och d gifves ur Tab. 2 , hvars argument ar p. 

 — Vore observationer blott pa en station 



