4a8 



na cljur som syrsorna horselformagan fdrst 

 borjar ungefiir vid det sttille pa skalan, 

 der den hos oss upphor; samt att de kun- 

 na hora annu finare toner, hvilka for oss 

 ej aro faltUga. Andra insekter skulle kun- 

 na finnas som alldeles icke bora samma 

 toner som vi, och hvilkas ora mojtigtvis 

 alldeles icke afficieras af sa langsamma 

 »»i& vibrationer som de hvilka vi fornirnma *). 



■ 



Moti* v Bland de svaraste och annu rninst bear- 

 * tr ^* lc "betade fait af Physiologien iir kunskapen 

 om naturbildningens afvikelscr fran sinu 

 normala forhallanden , om uppkomsten af 

 varieteter och monstrositeter. En djupare 

 och mer generaliserande blick pa dessa 

 afyikuingar synes likval uppdaga, att na- 

 turen afven vid dessa foljer vissa lagar, 

 och att deras mangfald och anomalie icke 

 torde vara alldeles sa obegrSnsad och chao- 

 tisk, som den vid forsta p&seendet synes. 

 Geoffroi de St. Hilaire bar bemodat sig 

 att betrakta detta amne fran en mer phi- 

 losophisk synpunkt, och i synnerhet sokt 

 att sammanfora de hos menniskan fore- 

 lommande missbildningar efter deras all- 

 jnannare ofverensstammelser, och att sa- 

 lunda kunna uppstalla en klassifikation af 

 monstrositeterna **}«. Hartill bar fordrats 



*) Philos. Transact. 182,0. p. 3o6. 



**) Philosophic anatomique, II. Des monstro- 

 site's humaines. Ouvrage coutenant une 

 classification des monstres; par Geoffroi de 

 St. Hilaire. Paris 1622.8. (pag. 55o. Plan- 

 ches ix— -17. 4 :o )» 



