538 



8ro nSgot mera derifrSn aflSgsnade, Forf, bar 

 vicl ett klirls ahsoluta ktngd af ungefar §s linea 

 inom 3o secunder anmarkt ea hel circulation. 

 Hos Caulinia ar circulationen svagare an uti ett 

 karl af T ?8 S tums diameter hos Chara vulgaris; 

 inom samraa tid passerade kulorna dar en li- 

 neas langd, Saftens circulation sker i tela cel- 

 lulosa lika sa val som i roren ; hos faladen ser 

 man Saftrorelsen med mera sva>ighet, 



Hvarje karl framvisar alltsa 2.*ne saftstrom- 

 mar, en uppstigande och en nedstigande, icke 

 skilda af nagon vagg, Karlens inre jta ar hos 

 Caulinia likasom hos Chara bekladd med sma 

 ironor, hvilka hesta af fina korn, som med 

 svarighet upptackas, Rorelse-kraften sjnes haf- 

 va sin grund uti karl-vaggens natur och i 

 synnerhet bero utaf de af kronorne besatta 

 punkter, Forf, har hos Caulinia anmarkt srne 

 slags safter, en hvit och en corallrod, innesluU 

 ne i sarskildta, men lika bildade karh Vaxtens 

 grona farg tillskrifver han narvaron af ganska 

 grona kulor, hvilka fluidum forer med sig, och 

 som aro morkare fargade i vaxtens yttre delar 

 Hn i de inre, 



Skilnaden emellan de phaenomen, som an- 

 jniirkas hos Chara, och de, som iagttagas hos Cau-+ 

 linia> ar den, att hos den forstnamnde aro de 

 rorliga kulorna hvita och kornen i de sma 

 kronorna, grona, och dessa sednare de som far- 

 ga vaxten; hos den sidstnamnde ara saftkulor- 

 na grona ooh krouorna gulagtiga, 



Forf, omtalar sedan sina anmarkningar om 

 Chara flexilis* Dess organisation ar hogst. en- 

 Icel, Hos rot , stangel r grenar och blad ser man 

 \id en horizontel genomskarning en enda rund 

 ©ppning, som tillhor ett genomskinligt ror, hvilkefc. 



