543 



l&nge Varit kaiidt af arbetarne Uti Stock- ocli 

 Scheerenberger StenkolsgruiVor vid Sprockhovel 

 uti Grefskapet Mark, i hvilka grufvor tempera-* 

 turen ar vanl. i5° till 20 Re'aum. Vaxterna 

 alstras pa allt virke uti grufvorna, lysa hlott 

 pa de hetare stallena af m° till 22° Reaum.* 

 dar det tillika ar behorigen fugtigt; de spada 

 hvita skotten aro egentl. de,som lysa; da" des* 

 sa vaxter dott ut, lysa de ej mer. Forfattariie 

 lemfta derefter botaniska beskrifningar af tvenne 

 B./uzomorpha-artev hied sina varieteter, samt 

 gifva mSngfaldiga och i stor detail utforda sk 

 val physiologiska som chemiska undersokningar 

 om desamma* 



Prof. Nees v. Esenbeck emottog exem* 

 piar af Rhizomorpha subterranea stellata, for- 

 varade i flaskor. Uti en temperalur af 1 6° till 

 i8° Re'aum.* i mdrkt rum, lyste vaxteii hiedsma 

 Ijuspunkter, likt Jysmaskar; Vaxtehs skott lyste 

 ljusast, och bildade blaagtiga Ijuspunkter; pa" ett af- 

 st&nd af J:s aln, sag man tydligen stanglarne; dar 

 margen lag bar genom afrifhing sag man ock 

 skenet; det iagttogs pa ett stegs afstand; kom 

 ogat narmare* sa loste sig skenet uti flera gron- 

 gula skimrande punkter. Vaxterna lyste annu 

 9 dagar, sedan de blifvit inlagde i flaskan. *— * 

 Forfattariie lemna vidare chemiska undersok- 

 ningar af den luft, uti hvilken vaxterne lyst. 

 Det ar ovisst, om lysandet beror af luftens 

 syre, och darfof e ar att anse som en ren oxyda- 

 tions-process, eller ej. Uti lufttomt rum an- 

 marktes intet sken, men da luften fick tilltra- 

 de, lyste vaxterna ater. Uti fortunnad luft 

 lyste de svagt; uti qvafgas gafvo de i borjan 

 ett svagt I jus,, men som snart forsvann; da at- 

 mosphaerisk luft tillslapptes, borjajle de genast 



