571 



som blifvit gjorda, och att det slutligen 

 skall lyekas den mechaniska skarpsinnig- 

 hclen att ofvervinna de dervid motande 

 svarigheter. De i denna viig verkstallda 

 forsok aro foljande: Ar 1806 forfardigade 

 Broderna Niepce i Paris en liten machin, 

 som sattes i rorelse med upphettad luft. 

 Den kallades af dess uppfinnare Pyreolo- 

 phore. Den bestod af ett stark t ofverallt 

 val tillslutet karl eller recipient, som stod 

 i forening med en cylinder forsedd med 

 en piston. Genom en med ventil forsedd 

 oppning inblastes i recipienten , medelst 

 en dertill in rat tad blasbalg, brinnande 

 Lycopodii-mjol, hvaraf luften deri upp- 

 hettades och utvidgades samt satte cy- 

 linderns piston i rorelse. Pistonens ater- 

 forande i sitt forra lage, det brannbara 

 nijolets antandning och inblasning i re- 

 cipienten, samt de till machinen horande 

 ventilers tillslutning forra ttade machinen 

 sjelf. For att bestandigt forse recipien- 

 ten med frisk atmosphasrisk luft, hade re- 

 cipienten en Ids botten eller skiljevagg, 

 som rdrde sig fran den ena andan till 

 den andra, och derigenom utdref den af 

 Lycopodii-mjolets forbranning forskamda 

 luften genom flera med klaflar eller ven- 

 tiler forsedda oppningar, under det att 

 frisk luft inrusade fran den motsatta an- 

 dan. Denna machins rorelser voro star- 

 ka och haftiga och behofde ganska sma 

 qvantiteter af brannmaterialet. Inga nog- 

 grauna undersokningar ofver storleken af 

 dess verkan blefvo anstailda. - — . Ar l8og 

 uppfann Cagniard Latour en machin , som 



