69 



men denna var mcrendels oregelbunden och forsvann 

 iinnu lijtlare i vallen. De hvila teckningshdren hos 

 C/eonMS-arterna, och de mf^lbWiski ^lona hos Metallites 

 mollis visado inga i rador grupperade ulan endast 

 spridda granulalioner. Teckningshdrens fiisle i sUal- 

 vingarnes membran, befanns lika med I'jallens. Hvarje 

 hfV eger en afsmalnande bas, fastad i en lilen grop. 

 Sasom rnellanformen emellan fjail och har upplagas 

 sadana belackningar, soin finnas p3 Syncalypta seti- 

 gera, Omias hirsxUulus, Sciaphilus muricatus, Tliy- 

 lacites pilosus, Trachyphloens scahriculus m. fl. I)e 

 aro mot basen lunnare an emot spelsen, vid denna 

 tvart afhus-i^na och forete afven skenbara faror efter 

 Ijingden, nien icke ensamma, (ifan parvis gaende, 

 likasom hos de veikliga Ijallen. Kjall lorofinnas hos 

 skalinseklerna aMniant inom Curculion-familjen, hos 

 de ofriga endast undaniagsvis. Undeisokningen al" 

 deras bildning erbjdder de markligaste modifikat loner. 

 Forf. beskrifver forst den form, hvilken har den slor- 

 s!a ofverensstammelsen med den sednast omnamda 

 mellanbildningen, nemligr^n Musslefjallen , som blifvit 

 sa benamda i anseende till deras likhet med de con- 

 vexa skalen af Fecten. De aio stundom ovala, stun- 

 dom rundare, vld den fristAende andan merendels 

 afhuggna, emot basen forsedda mod ett korl skaft , 

 med hvilket de aro, fastade vid skalvingaine. Lang- 

 den, da skaftef icke beraknas, ar hos nagra ^ hos 

 andra ^ storre an bredden. De aro i allmanhel for- 

 sedda med en, parallel, fran basen till spetsen fort- 

 lopande, siriering. Musslefjallen ligga standlgt tall 

 iillsammans bredvid hvarandra, mera sallan taklegels- 

 likt tackande hvarandra. Hos Trachodes hispidus 

 finnas fullkomligt ufbildade, men mer langsfrackta, 

 nastan upprat staende musslefjall. Sardeles niark- 

 vardiga aro de fjall, som finnas pa sidorna af thorax 

 hos Cryptorhynchus Lapathi, hvilka, eiiiini de aro i 



