55 



skifva af ren hvit fara;. Ofver denna klistras en lika 

 stor, klar, tunn glasskifva, pci hvilken forut blifvit 

 fastklistrad en ram af kortpapper, en linia bred, s^ 

 att glasskifvan icke ma trycka pa mundelarne. Pci 

 baksidan af kortskifvan skrifves insektens namn. Smarre 

 arters mundelar laggas i Canada balsam emellan tvenne 

 glasskifvor. Af de glasskifvor, soni harlill begagnas, 

 bor den ena vara 2 turn lang och 9 linier bred, 

 den andra en linia kortare och smalare, hvarigenom 

 de lattare kunna sammanhaftas med vanligt lack. 

 Resensioner. Slett. Ent. Zeit. 1845, p. 295. Isis. 1846, 

 pag. 155. 



Die Kdfer Europas nach der Natur beschrieben 

 von KuSTERj Nurnberg 1844 — 1846, haft. I— V, ar 

 tileln p^ ett arbete, som bor blifva af vigt, om forf. 

 lyckas utfora sin afsigt att lemna beskrifningar pa 

 alia Europeiska Coleoptera, hvarvid han har hopp all 

 blifva understodd af skickliga medarbetare. Hvarje 

 art beskrifves ganska utforligt pci ett sarskildt blad, 

 hvarfore dessa kunna ordnas efter hvad system som 

 onskas. Konskillnaden ar likval ingenstades anmarkt. 

 Arternas geografiska utbredning har vanligtvis, men 

 icke ofverallt, blifvit uppgifven. Hvarje hafte kom- 

 mer att inneh^lla beskrifning pli hundrade arter samt 

 2 — 3 plancher framslallande en art af hvarje slagte. 

 Vid bestammandet af den Europeiska Faunans geo- 

 grafiska granser mota flera svarigheter. Forf. ut- 

 stracker denna Fauna till stranderna vid Svarta Haf- 

 vet samt ofver alia Medelhafvets kuster, saledes till 

 Mindre Asien, Syrien, Egypten, Barbariet och dess- 

 utom till Madera och Canarioarne. Ehuru Norra 

 Afrika eger mycket gemensamt med Sodra Europa, 

 traffas der likval manga former, som aro for denna 

 verldstrakt egna, t. ex. Graphipterus och Steraspis, 

 hvarigenom helt och h^llit frammande elementer skulle 

 komma att inforlifvas med Europas Fauna. Har synes 



