32 



Den terliara formationen iir den, livars insekler aro 

 bast kanda. Den innehSller talrika arler, som i all- 

 manhet aro ulmiirkt val bibehallna. Afven de margel- 

 artade lagren vid Aix aro bland de rikaste pa fossila 

 insekler. Bestamningarne af dessa hafva hittills endast 

 skett approximatift ocli en narmare granskning er- 

 fordras derfore, innan man kan jemfora dem med nu 

 lefvande arter. Den kalkmergel som pSlraffas vld 

 Oeningen och som bar sitt ursprung liksom den fore- 

 gaende fran sott vatten, innesluter talrika marken af 

 insekler, dessa aro likval mindre tydliga an de forra 

 och deras utredande ar afven forsummadt. I Slenkolen 

 traffas ofta fossila insekler. Till storsla anlalet och 

 bast bibehallna forekomma likval fornverldens insekler 

 i bernslenen. Dess uppkomst har lange varit om- 

 tvislad. Aldre skriflstallare ansago den vara af mi- 

 neraliskl ursprung. For narvarande, och med ratta, 

 aniages den ulgora en vaxtprodukl, nemligen ell 

 harls, som utrunnil ur de Irad i hvars kollager den 

 palraffas. Berndt och Goeppert uppgifva all bern- 

 sten ar produklen af elt barrtrad (Pinus succinifer), 

 hvilket nu mer ar forsvunnet fran jorden, och de 

 hcilla Iroligl all den utsippral fran tradets sprickor, 

 likasom grankadan, samt alt insekler, arachnider och 

 sma Replilier under dess flytande lillstand blifvit 

 deruli inneslulna. Den lid dS denna Iradart lefvat 

 synes intraffa under den lertiara epoken. De kol- 

 lager den bildal ligga nemligen ofver kritan. Bern- 

 slenens insekt-Fauna anses af forf. vara samlidig med 

 de Pachydermala, som karaklerisera forsla aldern af 

 nyssnamda epok. Man har ofta med bernslen for- 

 blandat kopalen, som iinnu bildas genom ulsippring 

 fran n5gra Indiska och Amerikanska Irad. Den sisl- 

 namde innehaller afven insekler, men dessa tillhora 

 den narvarande liden, hvaremol de arler som fore- 



finnas 



