22 



till en dtilig skord i den handelse de vandrade uppSt 

 bergen, hvaremot deras nedkrypande i dalarne trod- 

 des vara af en lycklig belydelse. Jonas Ramus 

 (Norrigs Beschrifvelse, p. 240. Kobenh. 1715) beskrif- 

 ver afven denna larv, som i Norrige kallas Ormedrag. 

 Man brnkade i berorde land i dess vag kasta kla- 

 despersedlar, krop den ofver dessa var sadant ett 

 godt lecken, da deremot deras kringgaende var af 

 olycklig befydelse. Sednare underrallelser om denna 

 larv hafva blifvit lemnade af Pontoppidan (Norriges 

 Hist. 1754), af Kuhn von Eisenach 1774, 1781 och 

 1782. (Naturforscher Vol. I, XV, XVHl), af Oken 

 uli bans Natnrgesch. Vol. V. och af Thon (i Ersch 

 och Grubers Encyclopedic). De sistnamde hafva forst 

 upplyst att derutaf framkommer en Dipler-arl, ho- 

 rande till slagtet Sciara, utan atl de likval narmare 

 beslamt densamma. Inom Sveriges bergiga ech sko- 

 giga landskap ar denna larv allmogen val bekant. 

 De benamna den Hdrmask och anse att dess fram- 

 komst bebadar krig och orlig, samt uppblanda ofta 

 sina berattelser om detta djiir med flera vidnnderliga 

 lillagg. Nyligen hafva dessa larver blifvit iakttagna 

 af RuNDE i Hannover, som sandt ett antal deraf till 

 Berthold, hvilken foljt deras utveckling och af dessa 

 lyckats utklacka Sciara (Tipula Fahr.) Thomae. Den 

 beskrifning som af de sistnamde blifvit om larvens 

 beteende meddelad, sasom i flera hanseenden afvikande 

 frAn hvad forut varit bekant, torde har i uldrag for- 

 Ijena ett rum. Vissa ar under Juli manad palraffar 

 man i skogstrakter stora tag best^ende af ett orak- 

 neligt antal sma larver, sammanfastade genom ett 

 klibbigt amne. Dessa foreningar af larver visa sig 

 merendels i form af ett band af flera fots langd och 

 1 till 2 turns bredd. Alia djuren rcira sig samtidigt 

 sa att hela sallskapet smaningom skrider framat, 

 Icmnande pa mjuka slallcn en rand af slem cfter sig. 



