del S)/tenm nervoso'. Bologna 1845, 4:o 82 sid. I 

 lab. har Pistoja, som uppUickl de af Hknlk och 

 KoLiiKKR sa kallade paciniska kropparne, fortsalt sina 

 undersokningar cm dessa och granskar niirmare hjer- 

 nans yiterhud, hvarpa han alskiljt nervkornen, nerv- 

 karnan, nervcellerrja och ganglie kropparne, hvilka 

 alia delar omslandligt beskrifvas och afbildas. Hiir- 

 efler foljer (p. 14) nya mikroskopiska undersokningar 

 cm den inre byggnaden af nalhinnan och slulligen 

 kritiska annnarkningar ofver andra forfaltares upp- 

 tackter rorande dessa amnen. Isis 1846, p. 399. 



En i analomiskt och fysiologlskt hanseende hogsl 

 innehailsrlk afhandling ar Mkckkls i Mtill. Arch. 1846, 

 p. 1. t. 1 — 3 inforda nppsalls " Mikrographie einige 

 Driisen-apparate der niederen Thiere\ Forf. beskrif- 

 vcr har de artikulerade djurens korllar (p. 17), samt 

 redogor for indelningen af inseklernas tarmkanal (p. 

 21), insekternas spotlkorllar (p. 25), nagra insekters 

 magar och duodenal-korllar (p. 38), urin eller de 

 malpighiska karlen (p. 41), sannl slulligen insekternas 

 anal-kortlar (p. 45). Denna afhandling visar huru- 

 ledes insekt-analomien, hvars morfologiska del lem- 

 nat sa vigtiga upplysningar at den organiska natur- 

 laran, afven at histologien erbjuder de rikasle ma- 

 terialier. Korllarnes byggnad har alia tider ufgjorl 

 en af de svaraste delar af den anatomiska forskningen. 

 En blick i mikroskopet pS de enkelt byggda och 

 genomskinliga kortelroren hos insekterna lagger de- 

 ras sammansaltning i den klaraste dager. Hade Mal- 

 PiGHi eller LoEVViAHor.K kommit att narmare vanda 

 sin uppmarksamhel harat sa hade utredningen af epi- 

 Ihelierna och deras sekrelioner icke konnmit alt ul- 

 gora en af vAr lids vigligaste fragor. Hvad forf. 

 yltrar om spindlarnes spinnapparal torde, ehuru al- 

 handlingen for ofrigt icke egnar sig for elt korlare 

 uldrag, har forljena all anforas. Han anfor nemligen 



