134 



sammansmaha, ett forlicillande, som oftare foroUom- 

 mer hos de Amerikanska Hispa-arterna, sardeles Uro- 

 platae, ehurn icke i sa vidstrackt grad, som hos den 

 nu afbildade arlen. 



Ett nytt slagte Platyauchenia har blifvit af Sturm 

 beskrifvit och framslaldt genom en ulmarkt vacker 

 figur. Det ar narslagtadt med Alurnus/men bar 

 utvidgade kanter pa thorax och- skalvingarne och ut- 

 marker sig sardeles genom sista leden af Maxillar- 

 palperna, som ar klotlikt iippblast, hvarfore Dejean 

 beniimt detta slagte Sphaeoi'opalpus. PL limhata 

 frSn Brasilien, ar samma art med Sph. cinctus Dej., 

 som blifvit afbildad i Guer. Iconogr. Regn. Anim. 

 Sturm. Catal., p. 358. T. 6. f. 8. 



SuFFRiAN har till sin i Arsb. 1843, 1844, p. 96 

 anmalda monografi ofver i Tyskland forekommande 

 Cassidae gjort nagra tillagg och rattelser. Synnerlig 

 oppmarksamhet har forf. fastat vid den hos flera ar- 

 ter befinlliga guld- och perlemoglansen, och adaga- 

 lagger genom manga och fortsatta iakttagelser, att 

 denna glans hos de fiesta arter framlrader merendels 

 iSnjj tid efter deras utklacknins- och forst da de aro 

 fardiga att para sig. Hos manga arter visar den sig 

 efter tre till fyra veckors forlopp, hvarfore till en 

 borjan glanslosa individer allmannare forekomma ; (C 

 hemisphaerica , sanguinosa , vibex, dpMticoUis, chlo- 

 ris , sanguinolenta , lucida, nebulosa) hos andra ar 

 denna utvecklingsgrad kortare och sadane exemplar 

 som sakna glans aro sallsynta (C. nohilis, ohlonga); 

 hos nagra installer sig glansen redan da skalvingarna 

 blifva harda (C. equestris, margaritacea , ferruginea). 

 Ett likartadt forhallande foreter den blod- eller brun- 

 roda teckningen vid skalvingarnes bas, som forefin- 

 nes hos flera arter. Endasl hos Cassida vibex visar 

 denna sig p^ nyligen utklackla individer, hos andra 

 deremot efter langre tids forlopp och straxl fore den 



PP 



